ALMQUIST, SKANDINAVISKA FORMER AF ROSA AFZELIANA. 143 
i Stockholms-trakten ej funnen, på Svartsjölandet på ett fåtal loka- 
ler (G. BLADINI, A. BERLIN); n. Mal. Sigtuna (A. BErun); När. Orebro- 
trakten, som det synes ung. lika vanlig som contracta; sö. Sk. flere- 
städes (F. & E. LönsKkvist); Vg. Mölltorp och i Hvarfstrakten särdeles 
ymnig (Erik ArwqQuisr); Gbg Brännö (G. BLADinD. Var. rufula: Gbg 
Arendal (G. Branısı); Norge Hvaleröerne, Kirkeö (0. DAHL). 
*insertella: Sdml. Vårdinge, Stene (A. BERLIN); Vg. Fårdala och 
Varnhem (Erik ALMQuIsT), Främmestad samt Halle-Hunneberg på två 
lokaler (G. Buapin1); Norge, s. Helgeland, Bindalen (0. Daur). 
Genom dessa nya fynd kan utbredningen af ffna inom gr. Hebe- 
scentes anses i det hufvudsakliga klargjord. Det framgår tydligt, att 
af de smalbasiga hebescens måste anses som hufvud-fn; rufula är en 
inom ett inskränkt område på västkusten utbildad lokalras, efter allt 
utseende ganska egenartad och fristående (jfr bild 71 här, från af A. 
Linpstrim meddeladt ex. från Marstrand, med tafl. 8 B 1. c.). Af 
kortblads-ffna motsvarar insertella fullkomligt hebescens, åtföljer den i 
somliga trakter, ersätter den i andra, särskildt i v., under det i 6. hebe- 
scens är den afgjordt förhärskande. Någon särdeles starkt utpräglad 
kortblads-typ är insertella icke, ej så sällan träffas ff., om hvilka man 
kan tveka, huruvida de verkligen skola kunna anses som kortblads-ff. 
En sådan är v. bathyphylla (bild 72; fr. orig.-ex.) enligt talrika blom- 
ex. meddelade af E. CoLLrinNDER. Sedan hebescens visat sig in. Rosl. 
vara ganska vanlig, är förekomsten af bathyphylla i Mpd mindre gåt- 
lik. Af både hebescens och insertella är, liksom af contracta, ob-fn 
i vissa trakter förhärskande. 
II. Tillägg till »Skand. ff. af R. Afz. s. glf.». 
Sid. 30: *Friesiana är i Rosl. af Beri funnen på Gräsö och 
vid Vaxholm; Stockh. åt Sundbybergshället ymnig (F. & E. Lóww- 
KVIST); Vg. ymnig på Billingen men ej funnen på traktens andra kalk- 
berg (ERIK ALMQUIST), Lägnum, Halle-Hunneberg flerestädes (G BLa- 
DINI. — Den anförda förekomsten i 6. Vg. är nog typisk för de flesta 
glf.; de kunna vara allmänna i en trakt men alldeles saknas i en när- 
belägen af likartad naturbeskaffenhet, ha sålunda i allmänhet ej något 
sammanhängande område utan måste ha uppstått genom tillfälliga mu- 
tationsakter af motsvarande gl. än här än där inom dennas utbrednings- 
område: 
Sid. 40: *vacillans gar i v. Mäl.-trakten ända till Fellingsbro, 
där Fkn AGNES SAHLIN funnit den i mängd, i flera egendomliga ff.; 
liksom vid v. är den äfven vid n. Mäl. funnen på en mängd ställen 
(ERIK ALMQUIST), under det den i den Rosarika Svartsjötrakten endast 
är funnen på ett enda (jfr föreg. st.); Öl. Vickleby (F. R. Aunty). 
Sid. 42: Var. indutula: Rosl. Öregrund på Prestholmen (A. Win- 
GÅRD), Frötuna, Storsten, och Mal. Drottningholm (A. Bertin); Boh. 
Koön (A. LINDSTRÖM). 
Sid. 47: *extensula: Rosl. Öregrund, Furusund (A. BERLIN); n. 
Mäl. Vassunda s:n Vinstena (Erik ALMQUIST). 
Sid. 48: Såsom synes af Tab. Systematica sid. 12 är alcea att 
skilja från extensula, liksom dess motsvarande gl. *ostrogothica fran 
*dilatans; den är nu funnen pa en mängd ställen, alltid m. el. m. 
