22 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND ll. w:o 12. 
uppkommer vid trädgränsen. Däremot har KIHLMAN blott 
som sällsynta undantag sett dylika af tall bestående vind- 
formationer (37, sid. 75). Detta torde bero på, att nämnda 
trädslag i norr aldrig går upp till skogsgränsen, utan skyddas 
mot direkt påverkan af fjällvindarne genom ett mäktigt björk- 
bälte, hvilket alltså utgör en ekologisk motsvarighet till ek- 
bältet på Kullen, som skyddar den bakom befintliga lind- 
och bokvegetationen. 
Af vind påverkad tall har dock iakttagits af HOLMGREN 
i Pite och Lule Lappmarker (33, sid. 15). Sistnämnde för- 
fattare har vidare i Jämtland påträffat dylika buskforma- 
tioner, delvis bestående af gran, som här går högre än tallen, 
och han påpekar den stora likhet som på dylika ställen före- 
finnes mellan gran och björk, ehuru de i vanliga fall äro så 
olika hvarandra i arkitektoniskt afseende (32, sid. 218—219). 
Men det är gifvet att vindens inverkan på skogstráden. 
i fjälltrakterna ej inskränker sig till själfva trädgränsen utan 
äfven gör sig gällande där nedanför. Äfven i fjällen finnes 
alltså en öfvergängszon, karaktäriserad af mot låglandet 
aftagande mångstammighet, ehuru den liksom buskzonen 
här mindre ofta än vid kusten är utbildad som ett i terrän- 
gen väl urskiljbart bälte, beroende på att den starkt kupe- 
rade marken hindrar vinden att likformigt inverka på vege- 
tationen. 
Dylik för öfvergångszonen egendomlig mångstammighet 
har beskrifvits af bland andra SYLVÉN (66, sid. 5—7), som 
omnämner, att den uppkommer genom bortdöende af huf- 
vudskottet och dettas ersättande af ur stamknoppen utveck- 
lade lika starka sidoskott. Han angifver dock ej hvilka yttre 
faktorer som äro orsaken därtill. SIMMONS har också berört 
frågan om mångstammigheten och därvid särskildt betonat 
snötryckets betydelse för dess uppkomst (63, sid. 30). Äfven 
STERNER berör denna företeelse och härleder den från snö- 
tryck och bortfrysning af skott (65, sid. 92). BARTH har 
däremot funnit att afdöende af terminalskottet ej är en nöd- 
vändig förutsättning för att sidoskotten skola utvecklas till 
själfständiga stammar »Naar de af Fro opvoxede unge Birke 
ere noget tillvoxne, i det de f. Ex. hafve naaet en 5—6 Tom- 
mers Tykkelse, sees allerede endeel af de under de herve- 
rende ugunstige Vzextforholde aldrig manglende Rodskud at 
have naaet en for saadanne meer end almindelig udvikling 
