JOHN FRÖDIN, KUSTKLIMATETS VÄXTGEOGRAFISKA BETYDELSE. 25 
vanlig på torr och mager jord (27, sid. 58). Detta visar” 
nämligen icke såsom HAGLUND menar, att busktypen »i våra 
fjälltrakter uppkommit genom inverkan af edafiska och ej 
klimatologiska faktorer», utan blott attindividen åtmin- 
stone under sommaren kunna på edafiskt gynn- 
samma lokaler lättare uthärda fjällvindens uttor- 
kande inverkan. I denna min uppfattning stödes jag för 
öfrigt af SCHIMPER (59, sid. 188) och SCHROETER, som upp- 
räknar fjällvindens starka uttorkande inflytande bland de 
faktorer; som bestämma trädgränsens läge (61, sid. 27.) 
Jag har redan förut ådagalagt, att den västnorska kus- 
tens julimedeltemperatur är 2,5?—3? C lägre än det norrländ- 
ska kustlandets (23), d. v. s. skillnaden mellan de båda om- 
radenas julitemperatur är ungefär lika stor som skillnaden 
mellan sommarvármen i det inre Norrland nu och under det 
postglaciala klimatoptimets tid (1). Otvifvelaktigt fórefinnes 
en dylik temperaturskillnad mellan den skandinaviska fjäll- 
ryggens väst- och östsluttningar äfven på högre nivåer, äfven 
om den ej är fullt så utpräglad som i kustområdena. Såsom 
jag redan påpekat (23, sid. 51) måste denna omständighet 
vara den kanske förnämsta orsaken till att trädgränsen ligger 
lägre på den norska sidan än på den svenska. Detta innebär 
naturligen icke att fuktighetsförhållandena äro betydelselösa, 
utan blott att den norska kustens gynnsammare fuktighets- 
förhållanden ej räcka till att upphäfva verkningarne af dess 
ofördelaktiga temperaturförhållanden. Vore luftfuktigheten a 
båda sidor lika, så skulle säkerligen nivådifferensen mellan 
den norska och den svenska trädgränsen vara ännu större. 
Det förefinnes mycket stora likheter i morfologiskt och 
ekologiskt afseende mellan skogsgränsens buskformationer i 
regio subalpina och pa hafsstranden. Säsom min framställ- 
ning redan visat har forskningen stannat vid att forklara 
uppkomsten af de förra genom vindens uttorkande inflytande. 
Det ligger därför nara till hands att använda samma förkla- 
ringsgrund angaende de senare. Detta har man ocksa gjort. 
Men beträffande det fysiologiska förloppet af dessa inverk- 
ningar hafva åsikterna varierat åtskilligt. 
Buskformationer sådana som de på Nordkullen finnas i 
stor utsträckning på Nordsjöns öfriga kuster. VAUPELL har 
beskrifvit sådana från Jylland (67, sid. 293—295) och FockE 
från de Frisiska öarne och det nordvästtyska kustlandet: 
