JOHN FRÖDIN, KUSTKLIMATETS VÄXTGEOGRAFISKA BETYDELSE. 29 
bortdöende antalet af grenarnes assimilationsorgan alltför 
mycket reduceras blir slutresultatet att terminalskottet afdör, 
hvarigenom uppkomsten af sidoskott befordras (14, sid. LX VII). 
Devaux delar således icke Fockes åsikt att saltstänket di- 
rekt dödar toppknopparne. 
Af Devaux’s iakttagelser framgår att HANSENS upptäckt 
af vindens förstörande inverkan på ledningsbanorna ej kan 
anses utesluta möjligheten af att saltet äfven kan spela en viss 
roll vid utbildningen af ekbuskvegetationen på kusterna. Åt 
denna uppfattning ger tydligen också GREBNER uttryck i sitt 
sista arbete, där han efter en redogörelse för öfriga i denna 
riktning verkande faktorer med hänvisning till Fockes ar- 
beten tillägger (26, sid. 226): »Weiter wirken wahrscheinlich 
auch die vom Seewinde mitgeführten Salzteilchen.» MASSART 
har däremot ej ansett sig kunna bestämt uttala sig i frågan: 
»La salure de l'air intervient-elle, comme l'a observé M. De- 
vaux? Ce n'est pas impossible, mais je n'oserais l'affirmer» 
(40, I, sid. 128). 
När det gäller att tillämpa de här ofvan refererade 
teorierna på ett bestämdt område, måste man naturligtvis 
utgå ifrån, att de ingalunda behöfva utesluta hvarandra. 
Vi skola nu efterse, hvilka af dem vinna stöd genom förhål- 
landena på Nordkullen. 
Som jag redan påpekat bestå buskformationerna på 
Kullen hufvudsakligen af Quercus men äfven af Tilia. Under 
den tid, då jag gjorde mina iakttagelser därstädes, nämligen 
hösten 1911, var vädret mycket torrt, och som bekant var 
detta förhållandet under hela sensommaren nämnda ar. 
Likväl såg jag ingenstädes att bladens turgescens var nedsatt, 
ej ens under eller efter starkare blåst. Det är därför knap- 
past sannolikt, att vinden ensamt genom sin transpirations- 
stegrande inverkan dödar de utvecklade bladen och därigenom 
framkallar den abnormt rika grenbildningen. Ej heller i 
fjällen var ju detta fallet, utan också där behöfves en bidra- 
gande faktor för att detta skall kunna åstadkommas. Jag 
har redan nämnt att sagda faktor ej gärna kan vara den- 
samma på kusten som i fjällen, där den utgöres af markens 
på grund af den låga temperaturen absoluta torrhet vinter- 
tiden. För kustens vidkommande måste vi därför söka denna 
bidragande faktor i andra förhållanden. 
Man har då först att tänka på vindens mekaniska in- 
