JOHN FRÖDIN, KUSTKLIMATETS VÄXTGEOGRAFISKA BETYDELSE. 33 
Det atmosfäriska saltet och kustväxterna. 
I ett föregående arbete har jag berört frågan om hafs- 
saltets inverkan på kustflorans sammansättning samt huru 
långt från stranden detta inflytande kan göra sig gällande 
(23). Tyvärr kunde jag då ej med egna iakttagelser visa, 
huru långt från hafvet det atmosfäriska saltet verkligen når, 
utan måste nöja mig med att hänvisa till förut kända fakta 
och notiser ur det praktiska lifvet (23 sid. 19). Under min 
vistelse på Kullaberg har jag nu sökt samla material till 
belysning af frågan. 
Det koksalt, som i kustområdena finnes i luften, tillföres 
densamma från vågstänket och skummet, hufvudsakligen från 
bränningen, hvarefter det af vinden transporteras in öfver 
land. Det uppträder alltså först i form af lösning, antingen 
såsom små droppar af ungefär samma storlek som de, hvaraf 
moln eller dimma bestå, eller också inkommer det i de lägre 
luftlagren, genom att blåsten sliter med sig partier af det 
skum, som samlas vid stränderna, och som utgöres af 
mycket små saltvattenblåsor. Vattendropparna och blåsorna 
kunna naturligtvis på grund af sin ringa storlek transporte- 
ras mycket långt inåt land af vinden. Sannolikt afdunstar 
dock mycket snart vattnet och då kvarstår en liten saltpar- 
tikel af kanske blott mikroskopisk storlek. Sådant stoftfint 
saltmaterial borde — teoretiskt sedt — kunna af vinden föras 
snart sagdt huru långt som helst från kusten. Det är på så 
sätt detta saltdamm uppstår som Drvavx i Gascogne obser- 
verat på kustväxternas blad (14). 
Man tycks i allmänhet vara ense om, att hafssaltet kan 
transporteras afsevärda sträckor från stranden. Så uppger 
WARMING, att man vid pålandsstormar kan märka saltpar- 
tiklar i luften många hundra meter från hafvet (68 sid. 291). 
OSTENFELD berättar, att det under Ingolfexpeditionen var 
absolut omöjligt att skaffa fullständigt färskt vatten fran de 
talrika snöfläckarna på fjällsidorna; hur högt man än gick 
för att hämta snö, kunde man dock alltid i smältvattnet på- 
Arkiv för botanik. Band 11. N:o 12. 3 
