2 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 14. N:0 3. 



rättelse, som finnes införd i Bihang till de Botaniska Års- 

 berättelserna för år 1849, uppräknar han 17 ej så sällsynta 

 bladmossor för fjället, hvilka jag alla lyckats återfinna. 



Fyra år senare eller år 1850 företog R. W. Hartman en 

 bryologisk resa i Jämtland, och det är han, som lämnat de 

 viktigaste bidragen till kännedomen om Snasahögens moss- 

 flora. Hartman undersökte dels själfva Snasahögen med 

 Getvalen, dels Handölsfallen och Täljstensfjället. Hans för- 

 teckning upptager 147 bladmossor. Sphagna ej inberäknade, 

 samt 49 lefvermossor. 3 Sphagmtm- arter uppgifvas för om- 

 rådet. Af de 147 bladmossorna måste jag dock utmönstra 

 fyra arter, nämligen Grimmia trichophylla (härmed afses G. 

 Milldenheckii), Trichosiomum longirostre {= Ditrichum flexicaule 

 v. longijolium), Fissidens taxijolius (sydlig) och Andreoea Ro~ 

 thii (härmed afses, som af exemplaren framgår, Andreoea Blyttii), 

 R. W. Hartman's lokaler liksom öfriga författares omnämnas 

 vid hvar och en särskild art. 



C. J. Hartman besökte äfven Jämtland och hans moss- 

 fynd återfinnas uti Hartman's flora. 



År 1882 företog E. Adlerz en synnerligen värdefull bryo- 

 logisk resa inom Jämtland, hvarvid bland annat äfven dessa 

 trakter besöktes. Hans undersökningar här inskränktes huf- 

 vudsakligen till Handölsfallen, där han gjorde en hel del in- 

 tressanta fynd. Snasahögen besöktes blott helt flyktigt och 

 utbytet blef ringa till följd af olämplig väderlek. Han om- 

 nämner blott 5 arter från fjället. Adlerz lyckades vid 

 Handölsfallen finna 5 för Jämtland nya arter, Sammanlagdt 

 utgjordes bans byte af 24 för Jämtland nya bladmossor, däraf 

 tvenne för Sverige nya nämligen Grimmia incurva och Leskea 

 rupestris. Af dessa 24 arter har jag lyckats finna 15 inom 

 detta område. Snasahögens mossflora tillökade Adlerz med 

 16 nya arter, hufvudsakligen från fallen, så att hela antalet 

 bladmossor därifrån steg till 172 arter, en ganska af sevärd 

 siffra. Från de senaste 30 åren finnas inga uppgifter i litte- 

 raturen. 



Om Snasahögen med Handölsfallen kunna sägas vara 

 någorlunda känd i bryologiskt afseende, så gäller detta ej 

 alls om områdets öfriga delar. Getryggen, fjället Stråten 

 samt omgifningarna kring Uifån och Handölsån voro fullkom- 

 ligt okända i bryologiskt hänseende. Från hela det stora 

 Sylmassivet intill norska gränsen finnas några få lokaler i 



