66 



ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 14. N:0 3. 



Naturligtvis kunna åtskilliga af dessa arter äfven upp- 

 letas i andra regioner vid noggrannare genomforskande af 

 dessa trakter. 



2. Om mossornas fertilitet. 

 Tabell 3. öfversikt af de fruktificerande arterna. 



Hela 

 området 



Björk- 

 regionen 



Alpina 

 regionen 



Antal I p Antal, p Ajital, p 



! frukt. 7 frukt. " frukt. T 



cent . cent , cent 



arter arter arter 



Akrokarper i 109 66 92 74 49 , 50 



Pleurokarper i 22 27,5 20 27 5 13 



Samtliga bladmossor | 131 53,5 112 56 54 47 



öfver halfva antalet bladmossor eller närmare angifvet 

 53,5 % äro sålunda funna med frukt inom området. Af ta- 

 bellen framgår vidare, att de akrokarpa bladmossorna fruk- 

 tificera betydligt rikligare i fråga om artantalet än de pleuro- 

 karpa, procenterna äro resp. 66 och 27,5 för hela om- 

 rådet. Hvad som är mest intressant att iakttaga är den 

 ökade steriliteten, då man kommer upp i de högsta regio- 

 nerna. Akrokarpernas fertilitetsprocent sjunker från att i 

 björkregionen vara 74 till att i den alpina regionen endast 

 uppgå till 59, pleurokarpernas från 27,5 till 13, sammanlagdt 

 från 56 till 47. 



Det var den svenske bryologen S. Berggren, som först 

 visade denna fruktsättningens nedgång med det kallare kli- 

 matet uti sin Spetsbergsafhandling. Arnell o. Jensen hafva 

 undersökt dessa förhållanden i Sarekområdet och funnit föl- 

 jande värden: % fertila bladmossor i hela området — 56,5, % 

 fertila akrokarper i björkregionen 65, i den alpina regionen 42, 

 % fertila pleurokarper i björkregionen 36, i alpina regionen 

 5, % fertila bladmossor i björkregionen 51, i alpina regionen 

 30. Häraf synes framgå, att möjligheterna för fruktsättning 

 i den alpina regionen äro gynsammare i de jämtländska och 

 härjedalska fjälltrakterna än i Lule lappmark. 



