J. E. LJUNGQVIST, BIDRAG TILL ^GAGROPILA-FRÅGAN. 27 



Att den slutligen m. c. ni. tillplattade formen hos Scrj- 

 tonema-segagr. beror på ensidig blekeinlagring (som håller 

 bollen i ett visst läge) bevisas af förhållandet hos den be- 

 släktade Tolypotfirix-aegagTopilsin. En del af dessa bollar (två 

 sådana tafl. 1, figg. 8 — 9, den undre sedd ofvanifrån, den 

 öfre underifrån) närma sig i hög grad den rena klotformen; 

 dessa befunnos också vara fria från blekeinblandning; sänk- 

 stoffet består mest af successivt och allsidigt inmängda dia- 

 tomacéskal. Andra däremot voro tillplattadt rundade och 

 med ensidig blekeinblandning. De förras ursprungliga väx- 

 plats (under bollens fixerade primärstadium) hade tydligen 

 varit beskuggad (kalkinkrustering inträder endast under direkt 

 belysning), de senares insolerad.^ 



De inblandade diatomacéerna bidraga genom slemafsönd- 

 ring nog i viss mån till segagr.-bollarnas fasthet. De om- 

 nämnas också ofta af aegagr.-författare, t. ex. af Wittrock; 

 enligt honom (Bot. Xot. 1884, s. 94) förekom epifytiskt i stor 

 mängd på Sphacelaria-trådsiTna Epithenia turgida Ehr. var. 

 Westermanni Ehr.; såsom andra bindemedel (mellan »les 

 individus primaires) nämner Wesenberg-Lund (s. 177) Fon- 

 tinalis och Hypnum. Som nämndt är i Scytonema-hoWavna 

 Schizothrix coriacea det förnämsta extra bindemedlet. Men 

 nödvändig är den icke för bollens bildning. Det är 

 de segagr. -bildande arterna själfva som genom sin 

 rikgrenighet konsolidera sig, lämna den största mas- 

 san och äro formbestämmande. — Den fågreniga Schi- 

 zothrix coriacea bildar visserligen små (ett par mm. vida), 

 ofta fritt liggande blekeklumpar, men dessa visa ej någon 

 radiär struktur och ej heller tyckas de kunna tillväxa och 

 perennera. 



Beträffande de yttre agentier, som bidraga till segagropila- 

 bollens bildning, variera åsikterna (hvarje med sin starkt 

 framträdande lokalfärg) i hög grad hos de olika författarna. 

 I allmänhet har man mycket fäst sig vid sjöbottnens be- 

 skaffenhet: Zellersjön har en lös botten, hvarför Lorenz 

 anser det bottenslaget särskildt gynnsamt för bollformen; 



^ Tolypothrix lanata's vanliga växplats i Mästermyr är pä strå- och 

 bladbaser af de där förekommande formationsbildande cyperaeéerna ; den 

 har t. ex. påträffats i det mörka bottenskiktet af Carex atricta ocii Schoenus 

 njg^ricartÄ-formationerna. — Scytonema-avtevna. däremot förekomma \ anligen 

 på starkt belysta (och kalkinürvisterade) lokaler. 



