4 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 14. N:0 17. 



dalen 1908; jur. stud. E. Crantz uppgifter från Sveg; do- 

 centen G. Samuelsson från sina besök 1906 och 1914 i ett 

 par förut så godt som fullständigt botaniskt okända områ- 

 den, nämligen i S. Tännäs och Lillhärdal på gränsen till 

 Dalarne. Docent O. Östergren har delgifvit mig anteck- 

 ningar från sin vistelse i Härjedalen åren 1910, 1911, 1913 

 och 1914. De äro till större delen från ett mera besökt om- 

 råde, men att ändock mycket nytt finnes att träffa där, fram- 

 går af artlistan. Dessutom har han besökt några ytterst 

 litet kända områden t. ex. Bolagshammaren. Till alla dessa 

 personer, som varit mig behjälpliga, ber jag att få framföra 

 mitt tack. 



Enär denna uppsats är afsedd att tjäna såsom ett supp- 

 lement till Birger's förteckning, har jag i litteraturförteck- 

 ningen lämnat en lista öfver de viktigaste arbeten, som efter 

 Birger's arbete 1908 lämnat bidrag till kännedomen om 

 landskapets kärl växter (se sid. 71). 



Öfversikt öfver de geologiska förhållandena och deras 



inflytande på vegetationen inom Vemdalen och 



norra Härjedalen. 



Innan jag går in på kapitlet om växternas geografiska 

 fördelning inom N. Härjedalen, torde det vara nödvändigt 

 att i de allra gröfsta drag gifva en öfversikt öfver den geo- 

 logiska byggnaden, i den mån denna kan hafva något sam- 

 band med vegetationen, och först efter kännedomen om berg- 

 grundens beskaffenhet kan vinnas klarhet i en hel del egen- 

 domligheter i florans nutida utbredning inom området. 



En stor del af Vemdalens berggrund består af den berg- 

 art, åt hvilkcn området gifvit sitt namn, nämligen den be- 

 kanta Vemdalskvartsiten. Af denna bergart bestå de stora 

 fjällkomplex, hvilka såsom ett bälte afsnöra Vemdalen i en 

 nordlig och en sydlig del. Detta bälte sträcker sig från de båda 

 Vemåarnas sammanflöde i nordostlig riktning fram mot Jämt- 

 landsgränsen. De viktigaste fjällen äro här från sydväst 

 nämnda: Högfjället vid Vemdalens by, Hofden, Stöten och 

 Oxsjövålen. Mellan Hofden och Stöten öppnar sig ett mäk- 

 tigt pass, viktigt för samfärdseln men sannolikt ej heller utan 

 betydelse för en växtvandring mellan Jämtland och Härje- 

 dalen. Dess betydelse förringas dock till en viss grad, genom 



