10 ARKIV FÖR BOTAXIK. BAND Ii. ]S':0 17. 



Reg. alp.: Azalea och Juncus trijidus. 



Svartuggen i Särffjällen. Hamrar mot S. 



Här antecknade.s 23 juli 1915 följande 35 arter: Arctosta- 

 phylos alpina, Azalea procumbens, Carex rigida, Cerastiurn alpi- 

 num, Cerefolium silvestre, Convallaria majalis, CystopUris fra- 

 gilis, Empetriün, Epilobium augusti jolinm, Festuca ovina, Ge- 

 ranium silvaticum, Juncus trijidus, Linncea, Luzula pilosa, 

 L. spicata, Lycopodium annotinum, Majantliemum, Melampy- 

 rum pratense, 31. silvaticum, Melandriam rubrum, Melica nu- 

 tans. Milium effusum, Phegopteris Dryopteris, P. poly podioides, 

 Phyllodoce, Poa coesia, Polypodium vulgare, Prunus padus, 

 Ranunculus acris, Rubus saxatilis, Sedum annuum, Silene ru- 

 pestris, So7-bus aucuparia, Veronica ojjicinalis, Woodsia *hyper- 

 borea. 



Grupp 2. Arter med en mera östlig utbredning 

 inom landskapet. 



Arterna till denna grupp visa liksom sydbergsarterna 

 oftast en mera sj^dlig prägel. De hafva i allmänhet inom 

 Norrland sin utbredning längs utmod kusten af Bottniska 

 viken i en smal zon. Från denna kustzon utsändas utlöpare 

 mot V. inåt fjällkedjan. Det mest frappanta exemplet på en 

 strängt östlig utbredning visar Rubus arcticus. Denna art .S5'nes 

 i Sverige vara starkt »kustbunden». Den är dock funnen så 

 långt in i landet som i Värmland, och ända ner i Närke. 

 Den senare lokalen ligger nära Hjälmaren, som möjligen kunde 

 tänkas hafva haft något inflytande och gifvit de betingelser, 

 som arten fordrar för sin trefnad. 



Anmärkningsvärdt är, att arten vid sin västgräns ej sät- 

 ter mogen frukt (jfr Sernander, 1. c, sid. 216). I Vemdalen, 

 där jag sett arten äfven långt fram på sommaren, har den 

 ej burit frukt. Den blommar, men sedan torka fruktämnena 

 bort. Äfven på andra lokaler har jag ej sett frukt, t. ex. i 

 Hede, Linsäll och Sveg. T Sveg kan den dock enligt uppgift 

 sätta frukt. Anmärkas bör ock, att plantor från Vemdalen, 

 som planterades i Uppsala botaniska trädgård 1914, där satte 

 frukt i augusti 1915. 



En egendomlighet i denna arts utbredning kan jag ej 

 underlåta att omnämna. Jag vet ej, hvilken betydelse för 

 tolkningen af artens utbredning den kan hafva. Den synes 

 noggrant undvika alla skiffer- och kalkområden. Hur för- 

 hållandena gestalta sig inom Hälsingland, artens hufvudutbred- 

 ningsområde inom Sverige, känner jag ej af brist på lokal- 



