16 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 14. N:0 17. 



Jag vill till sist endast framhålla detta, att man måste 

 vid hvarje tillfälle noga aktgifva på det inflytande berg- 

 grunden kan äga på en växtarts utbredning, innan man ger 

 sig in på klimatologiska och utvecklingshistoriska förklarings- 

 grunder till en del intressanta och stundom rätt gåtlika före- 

 Komster af växter, särskildt fjällväxter och sydliga växter, 

 inom Norrlands fjäll- och skogsområden. 



I efterföljande artlista har jag af praktiska skäl följt samma upp- 

 ställning, som Selim iJiRGEK i Härjedalens kärlväxter. Nomenklaturen 

 är i regel äfven densamma (således enl. Hartiian's flora, uppl. 11 & 12), 

 utom i några fall då äfven auktoisnamn utsatts för undvikande af 

 misstag. När en lokaluppgift ej är grundad på författarens egna an- 

 teckningar eller samlingar, är detta alltid angifvet genom utsättande af 

 källan. Citerade herbarieexemplar äro, där ej annat angifves, grans- 

 kade af författaren. 



Beträffande en del ortnamn i Yemdalen kan nämnas, att Åmote 

 är stället vid N. och S. Vemåus saminanfiöde. Bergflon är en vall 

 c. V- '"il ^'^^- om Flodakolonien. Där äfven Åtgårdsvallen, att skilja 

 från Åtgårdsb}'gget, som ligger NV. om Flöda. Flodakolonien är ej 

 utsatt på Kjbllström's karta 1910, men är belägen invid landsvägen, 

 där denna skär S. Vemån. Högfjället är ett kvartsittjäll strax Ö. om 

 byn (ej med namn på kartan, jfr dock Nippen, som hor hit, men som 

 är en mer sydostlig topp). Åsen = ett berg V. om byn. Henvålen 

 = kartans Hånvålen. Svartuggen i Hede s:n är en del af Särffjällen. 

 Öfriga namn torde lätt kunna återfinnas på kartan. 



* framför ett sockennamn angifver, att växten ej förut i littera- 

 turen finnes upj)gifven därifrån. Detta kan vara till hjälp vid eventu- 

 ella sammanställningar af fioristiska uppgifter. (Se dock tillägg sid. 72 !) 



! efter ett personnamn betyder, att äfven författaren sett växten 

 l)å ifrågavarande lokal. 



C. Hartman 1841 mscr. och Thedenius 1842 mscr. = Uppgifter 

 ur C. Hartiian's resp. K. F. Thedenius' dagbok. 



För en del arter i listan hafva frekvensgrader utsatts efter en 

 4-gradig skala: sällsynt, här och där, tämligen allmän och allmän. 

 Dessa grader äro ej helt valda efter subjektiv uppfattning af frekven- 

 sen, utan vid frekvensbedömandet af en växt har tagits hänsyn till 

 lokalernas förhållande till alla undersökta lokaler, på hvilken arten kan 

 förekomma. Exempel: Är t. ex. en växt funnen på alla eller nästan 

 alla lokaler af ett visst angifvet slag, betecknas den såsom allmän, 

 cafsedt den inom andra slags lokaler saknas. T. ex. Matricaria inodora 

 är alhnän i kulturformationer. Ingen hänsyn har härvid tagits till att 

 denna art alldeles saknas i flertalet andra formationer. 



