K. O. E. STENSTRÖM, EXPOSITIONENS INFL. PA VEGETATIONEN. 7 
an för målmedvetet bedrifna undersökningar. Frågan är 
nämligen icke så alldeles lätt att studera, då det för att ex- 
positionens roll på ett ojäfaktigt sätt skall träda i dagen, 
fordras, att andra faktorer skola vara lika, framförallt mar- 
kens beskaffenhet; mera sällan torde detta dock realiseras i 
naturen. 
Det är en i denna riktning målmedvetet bedrifven un- 
dersökning, som K. O. E. STENSTRÖM gjorde till sin vikti- 
gaste vetenskapliga uppgift under sina sista lefnadsår. Under 
sin vistelse i Sköfde våren 1897 kom han att fästa sin upp- 
märksamhet vid den framträdande skillnad, som visar sig 
mellan vegetationen på de olika sidorna af järnvägsbankarna 
i stadens närhet. Här fanns tydligen ett utmärkt fält för en 
mera planmässig undersökning af expositionens betydelse. På 
järnvägsbankarne gafs det möjlighet att jämföra sluttningar 
åt alla olika väderstreck med hvarandra och denna jämförelse 
underlättades i väsentlig mån däraf, att jordmånen på ban- 
kens olika sidor i allmänhet var densamma. Ett rikt och 
instruktivt material insamlades därför de följande åren. Som- 
rarne 1897—1899 besöktes olika delar af landet och Kristia- 
niatrakten i Norge. Som en frukt af dessa hans resor före- 
ligger en ganska ståtlig samling ståndortsanteckningar från 
flera olika banor. Midsommartiden, d. v. s. senare delen af 
juni och början af juli, då den nordiska floran står i sitt 
bästa flor, var den vanligen för dessa arbeten använda tiden. 
Visserligen hade nog materialet i några hänseenden blifvit 
rikare och mer mångsidigt, om äfven under andra årstider, 
särskildt om våren !, några mer ingående undersökningar företa- 
gits; många gånger har dock denna lucka i anteckningarne 
på så sätt kunnat fyllas, att han observerat kvarvarande, 
torra blomställningar eller dylika rester från vegetationsperi- 
odens början och hvad hösten beträffar, spelar ju höstfloran 
i vårt land så liten roll, att den nog utan att väsentligen 
inverka på resultaten kunnat försummas. 
Vid utförandet af ståndortsanteckningarna lades hufvud- 
vikten på fanerogamerna, medan mossor och lafvar i de flesta 
fall försummades !; här finns tydligen för kommande forskare 
mängen lucka att fylla. 
! Dessa brister har förf. af denna framställning genom observationer 
somrarne 1903 och 1904 i någon mån kunnat fylla. 
