K. O. E. STENSTRÖM, EXPOSITIONENS INFL. PÅ VEGETATIONEN. 49 
Den fjärde ännu icke omnämnda faktorn är vegetations- 
periodens längd. Det är icke godt att säga hvad denna kan 
spela för roll för växternas fördelning. Några närmare data 
öfver huru förhållandena i detta hänseende gestalta sig på 
banvallarna finnas icke liksom våra växters fordringar i detta 
hänseende äro, i synnerhet då det gäller mer preciserade upp- 
gifter, skäligen okända. Det torde dock med en viss grad af 
sannolikhet kunna antagas att för flera af sydsidans arter, 
som mången gång i jämförelse med nordsidans hafva en ut- 
prägladt sydlig utbredning, den tidiga våren spelar en gan- 
ska viktig roll. 
Utom dessa rent fysiska faktorer tillkommer ytterligare 
en, nämligen kampen om plats och utrymme de enskilda ar- 
terna emellan, sålunda en faktor af biologisk natur. Kon- 
kurrensen är säkerligen vid växtsamhällenas utveckling och 
sammansättning mången gång af minst lika mycken bety- 
delse som de lokala betingelserna. Vissa arter äro bundna 
vid sydsidan, icke därför att endast där de fysiska förhål- 
landena äro sådana, som de fordra, utan emedan de där lät- 
tast kunna bestå i kampen med andra arter. Äfven på järn- 
vägsbankarna kan konkurrensen skönjas i sin betydelse för 
vegetationens sammansättning. Nyanlagda och nygrusade val- 
lar visa vanligtvis icke samma utpräglade fördelning af de 
olika växterna som man finner vara fallet på äldre sådana 
(jmfr t. ex. ståndortsanteckningen n:o 5 från västra stamba- 
nan nära Stockholm); konkurrensen har tydligen icke till- 
räckligt länge fått göra sitt ordnande inflytande gällande. 
STENSTRÖMS studier ha sålunda ledt till samma hufvud- 
resultat, som man förut i allmänhet kommit till i afseende 
på expositionens betydelse. Sydsidan af järnvägsvallarna er- 
håller en mer eller mindre torrhets- och värmeälskande flora, 
nordsidan en vegetation af mesofytisk prägel. Det område 
han valde för sina studier möjliggjorde emellertid att utran- 
gera det inflytande, jordmånens kemiska och geologiska be- 
skaffenhet utöfvar och sålunda på ett mera ojäfaktigt sätt 
studera, huru de faktorer, som närmast voro en följd af den 
olika besträlningen, nämligen ljusmängd samt temperatur och 
fuktighet i luften och i marken, inverkade på vegetationens 
sammansättning och utveckling. En förut okänd, ganska stor 
lagbundenhet för olika arters förekomstsätt framgick af hans 
vidsträckta undersökningar. Många af våra allmännaste väx- 
Arkiv för botanik. Bd 4. N:o 4. 4 
