26 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 4 N:O 5. 
den häraf kan man lätt tänka sig: ärsringarne (i fall sadana 
afsättas) aftaga i tjocklek samt inskränka sig mähända till 
ett eller annat cellager, hvari den annars sa karaktäristiska 
skilnaden mellan höst- och var-ved ej tydligt framträder. Gran- 
serna mellan de olika årsaflagringarna blifva härigenom mindre 
tydliga, så att man kan frestas att såsom en ring betrakta, 
hvad i själfva verket är en sammansmältning af flera. Om 
de vid ny omplantering bekomma bättre utrymme och ny jord, 
kunna ärsringarna sedan tilltaga i tjocklek och tydlighet. 
Hvad här blifvit sagdt, anser jag icke kunna betecknas såsom 
lösa hypoteser: jag vet nämligen, att vid mikroskopisk under- 
sökning af den tillvaratagna lager-skifvan olika meningar ytt- 
rats, huruvida hvad som antogs vara en årsring icke snarare 
borde anses vara flera. Detta står f. ö. i öfverensstämmelse 
med hvad E. KNoBLAUCH ! redan funnit vara förhållandet hos i 
växthus odlade exemplar af Laurus nobilis: »die Jahresgrenze 
war bei denselben oft nur wunterbrochen deutlich», under det 
att i det fria vuxna exemplar hade »deutliche Jahresringen». 
Jag väntar mig en invändning, att nämligen den af Prof. 
K. pa sidan 12 lämnade afbildningen af den mikroskopiska 
byggnaden hos en »del af ett tvärsnitt af stammen» hos den 
fälda lagern visar tydlig ärsringsbildning. Härtill anser jag 
mig hafva rätt att svara, att denna figur bevisar alls icke, hvad 
den borde bevisa, nämligen (den tvifvelsutan mycket varieran- 
de) byggnaden inom hela stammen, utan endast hos en myc- 
ket ringa del af ej fullt trenne ärsringar, och dessa till pa 
köpet antagligen valda bland dem, där ärsgränserna äro sär- 
deles tydliga. Härigenom torde man ej bega nägot fel, om 
man t. o. m. betecknade denna figur såsom vilseledande. Ett 
sådant omdöme visar sig ock fullt befogadt, om man, med 
antagande att den pa sid. 12 delvis afbildade arsringen är af 
medeltjocklek och att den angifna förstoringsgraden är riktig, 
beräknar omkretsen pa en 85-arig stam. Denna blir da endast 
21,567, icke 54,5 em., såsom prof. K. själf angifver den falda, 
»högst 85-ariga» hafva egt. Beräknas ater, med ärsringarnes 
medeltjocklek = !/; mm., denna stams alder, sa blir den be- 
tydligt öfver 200 ar. 
Till det redan anförda anhåller jag att an ytterligare fa 
! Anatomie des Holzes der Laurineen. Regensburg 1888. 
? Ársringens tjocklek — 1/3 mm., alltså radien = 1/3X85 — 2,833 em., 
hvartill bör läggas barkens tjocklek = 0,6 = 3,433. Omkretsen (27> 3,433} 
— 21,56, likaledes cm. 
