LIDFORSS, ARTBILDNINGAR INOM SLÄKTET RUBUS. 1] 
de stora, breda, femtaliga bladen äro försedda med stora 
stipler och bli tidigt på hösten blodröda af anthocyan. Jämte 
denna uppträda gigas-form uppträda äfven ett par f. na- 
nelle (dvärgformer). Till sist må omnämnas en form med 
högt bàgbójda turioner och mycket smala blad, som är sär- 
skildt intressant säsom varande en pätaglig analogiform till 
den af AH. progenerans Lipr. uppkomna A. progenitus!. 
En närmare redogórelse för dessa olika typer kan natur- 
ligtvis ej lämnas för närvarande, dà ju blombildningen och 
hithörande förhällanden ännu äro okända. Det framgär emel- 
lertid redan nu, att R. cesius x acuminatus tillhör den typ 
af bastarder, som af CORRENS” betecknats som Zea-typen och 
som utmärkes däraf, att den primära bastarden är en mellan- 
form mellan de bada stamföräldrarna, och att i andra genera- 
tionen en klyfning af egenskaperna (anlagen) ager rum, hvari- 
genom en i hög grad polymorf afkomma uppstår; bastarden ar, 
för att begagna CORRENS” terminologi, i första generationen homo- 
dynam, i andra generationen schizogon. Det är emellertid all- 
deles påtagligt, att den hos andra generationen i detta fall 
uppträdande polymorfin ej kan förklaras enbart genom en 
klyfning af de redan hos föräldrarna befintliga kvaliteterna, 
då ju egenskaper, sådana som silkeshårighet, smalbladighet, 
upprätt turionväxt o. s. v., ej förefinnas hos någon af stam- 
arterna. I detta fall ha vi tydligen att göra med hybrid- 
mutationer af samma slag, som TscuERMAK? konstaterat hos 
arter af släktet Phaseolus, d. v. s. mutationer, utlösta genom 
hybridisering. I hvad mån de i detta fall uppträdande hy- 
bridmutationerna äro konstanta, få naturligtvis framtida kul- 
turförsök afgöra. 
De med hänsyn till R. cesius > x acuminatus 9 gjorda er- 
farenheterna äro emellertid äfven så till vida af intresse, som 
de, enligt hvad i det följande skall visas, afge bestämda håll- 
punkter för bedömandet af en del spontant uppträdande for- 
" Jfr Livrorss. Batolog. iakttagelser I, p. 28. (K. Vet.-Akad. Öfvers. 
1899. N:o 1.) 
? C. CORRENS, Bastarde zwischen Mays-rassen, Bibliotheca Botanica 
Heft 53. 
> E. TscHERMAK, Ueber die gesetzmässige Gestaltungsweise der Misch- 
linge, Zeitschr. f. d. landwirthschaftliche Versuchswesen in Österreich, 
Jahrg. 5 (1902) pp. 851—860; jfr TscHERMAK, Die Theorie der Kryptomerie 
etc., Beihefte z. Bot. Centralbl. Bd XVI, p. 13. 
