12 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 4. N:O 6. 
mer, hvilkas natur hittills varit skäligen gatfull (R. progenerans 
Lipr. m. fl.). 
Rubus cesius L. > x thyrsoideus Wim. 2. 
Denna hybrid framställdes ar 1899 pa samma sätt som 
R. cesius x acuminatus. Endast ett exemplar erhölls, hvilket 
blommade 1903. Ett femtiotal groddplantor ur frön (alstrade 
genom befruktning inom pergaminpäsar) uppkommo i varas 
och utplanterades delvis forliden host. 
Med afseende pa det vegetativa systemet utgor denna 
bastard en tämligen intermediär mellanform mellan de bada 
stamarterna. Turionerna, som hos A. cesius aro krypande 
och rotsläende i spetsen, hos A. thyrsoideus däremot högt bag- 
böjda, aldrig rotslaende, aro hos bastarden lågt bagbdjda, i 
spetsen slutligen rotslaende. For öfrigt äro turionerna nästan 
glatta med tämligen raka likstora taggar (BR. thyrsoideus). Tu- 
rionbladen femtaliga (R. thyrsoideus), mindre än hos R. thyr- 
soideus, men med dessas form och serratur af R. cesius, på 
ofvansidan tämligen mörka, glänsande, pa undersidan sam- 
metsaktigt filtludna. Blomställningen starkt bladig, spirlik. 
Kronbladen röda, smala, med klo som hos R. thyrsoideus. 
Stiften, hvilkas antal hos R. cesius är 15—20, hos R. thyr- 
soideus däremot omkring 50, äro hos hybriden i medeltal 35. 
Frukter ofta felsläende, men stundom utvecklade, och dä när- 
mast påminnande om dem hos RB. thyrsoideus. 
I sina yttre egenskaper erinrar denna bastard sa lifligt 
om vissa former af den svenska Rubus Wahlbergii ARRH. att 
en rubuskunnig botanist, obekant med dess verkliga ursprung, 
ovilkorligen skulle hänföra formen till R. Wahlbergii ARRH. 
Hvad pollenproduktionen beträffar, sa är den hos R. 
cesius I X thyrsoideus 2 tämligen växlande. De först utveck- 
lade blommorna, hvilka här som annars hos släktet Rubus 
äro kraftigare än de senare framkommande!, producera ett 
frömjöl, hvars duglighet växlar mellan 30—40 "/o, och dessa 
blommor frambringa äfven normalt utvecklade frukter med 
grobara frön. De senare framkommande blommornas pollen 
är oftast komplett odugligt, och mänga af dessa blommor 
falla af (stundom redan som knoppar) utan att producera en 
1 Hos t. ex. R. villicaulis KoEnr. frambringa de först utsläende topp- 
blommorna 60 °/, godt pollen, de senare utvecklade sidoblommorna en- 
dast 30 ?/,. 
