MALME, PAPILIONACEER MED RESUPIN. BLOMMOR. 5 
dem inskränker sig dock hufvudsakligen till bladen och i viss 
män till frukten. Blommans byggnad företer högst betydande 
olikheter. — H. brasiliana BENTH.! förekom mängenstädes vid 
Santa Anna da Chapada, dels i »cerrados», helst sandiga, och 
hufvudsakligen invid skogen, dels ett längre eller kortare 
stycke inne i densamma, där den var gles, och är en trädlik, 
ända till 3 m. hög buske med smal stam och ofta mer eller 
mindre hängande grenar. Blomningen infaller under senare 
delen af regntiden; när jag i maj 1903 äterkom till Santa 
Anna da Chapada, var växten till större delen öfverblommad. 
Blomställningarna, som till följd af kronans bjärta, eld- 
röda färg synas pa längt afstand, aro hängande. Liksom hos 
Barbieria är seglet nedätvändt. Det af fina, korta, gulhvita 
här och korta glandler klädda fodret är nästan till basen 
klufvet i tvä flikar eller läppar, en öfre och en undre. Pipen 
air pa den biologiskt sedt undre sidan säckformigt utvidgad, 
salunda bildande en antydan till sporre. De bada flikarna 
äro lika långa (omkring 25 mm.); vexillarfliken är nästan 
jämnbred, omkring 8 mm. bred och slutar upptill i en trub- 
big hufva, den andra (biologiskt den öfre) är jämnbredt lan- 
settlik, obetydligt smalare än vexillarfliken, spetsig och sär- 
skildt i sin öfre del något kupig. Seglets klo är kort (knappt 
5 mm. lång), mycket starkt byggd och omvändt triangel- 
formig med ganska smal bas. Skifvan, som bildar en nästan 
rät vinkel mot klon och står nästan horizontellt eller är mer 
eller mindre nedåtriktad, är tunn och nästan cirkelrund, 30 
mm. bred och något mindre lång samt vid basen något hjärt- 
lik. Vingarna äro uppåt-framåtriktade och mer eller mindre 
kupiga, så att den ena vanligen täcker någon del af den 
af den andras spets ofvanför kölen. Klon är kort (knappt 
4 mm. lång) och kraftigt byggd samt på yttre eller nedre 
sidan ursvängd, så att det bildas en bredt aflång öppning 
mellan henne och seglets klo. På öfvergången till skifvan 
finns ett kraftigt inåt-bakåtböjdt utskott, som griper om 
bakre delen af kölen. Skifvan är tunn, omvändt äggrund 
eller bredt tunglik, omkr. 27 mm. lång och 10 mm. bred, och 
i spetsen afrundad. Kölens båda klor äro likaledes kraftiga 
och korta, och på öfvergången till skifvorna finns äfven här 
ett inåt-bakåtriktadt utskott, som griper om ståndarrörets 
1 Jfr HookER's Journal of botany, Vol. III (1841), p. 210 & tab. 6, 
och Marrıvs, Flora brasiliensis, fasc. 24 (1859), p. 50 & tab. 10. 
