MALME, PAPILIONACEER MED RESUPIN. BLOMMOR. 15 
Clitoria L. 
n 
Fig. 5. 
Resupinerade blommor hos släktet Clitoria, nämligen hos 
Cl. mariana L., hafva ganska utförligt beskrifvits och afbil- 
dats af TRELEASE! och FOERSTE? och i korthet påpekats för 
Cl. simplicifolia (KvNTH) BENTH. och Cl. glycinoides DC. af 
LINDMAN”. Själf iakttog jag och insamlade under min resa 
fyra hithórande arter, som jag kunnat identifiera med fórut 
beskrifna, nämligen Cl. glycinoides DC., Cl. guyanensis (AUBL.) 
BENTH., Cl. nana BENTH. och Cl. simplicifolia (KUNTH) 
BENTH., samt en med Cl. guyanensis besläktad (II: 2067), 
som synes mig vara ny för vetenskapen. Dessutom hade jag 
tillfälle att i Asuncion observera odlade exemplar Cl. ternatea 
L.*. Samtliga hafva resupinerade blommor, och sådana synas 
tillkomma, om icke släktet i dess helhet, så åtminstone sek- 
tionerna Ternatea och Neurocarpum. 
Då blommorna, för så vidt min erfarenhet sträcker sig, 
inom dessa båda sektioner äro ganska likformiga, utom hvad 
färgen och i någon mån storleken beträffar, kan jag inskränka 
mig till att beskrifva dem hos en hithörande art, en stor- 
blommig form eller en underart af Cl. glycinoides DC.?, som 
förekom mångenstädes i gräsrika kärr och försumpningar i 
omgifningarna kring Cruz Alta i Rio Grande do Sul. 


! Anf. arbete, p. 688. 
? Anf. arbete, p. 460. 
> Die Blüteneinrichtungen. I, p. 52. — Den här omnämnda Ternatea 
laurifolia (Poır.) O. Kze ar enligt exemplar i det Regnellska herbariet 
Cl. glycinoides. 
* I det Regnellska herbariet finnas dessuton: Cl. cajanifolia (PRESL} 
BENTH. och Cl. densiflora BENTH., hvilka i fråga om blombyggnaden icke sy- 
nas väsentligen afvika frän de af mig observerade arterna. — Med afseende 
pa nomenklaturen hänvisas till Martius, Flora brasiliensis, fasc. 24 (1859), 
pp. 118—122. 
? Denna form utmärker sig genom stórre, 6—7 em. lànga blommor, 
hvilkas hufvudfärg ar svagt lila eller ljust rosenród, samt genom rikligare 
och mera tilltryckt indument sürskildt pà bladens undersida. Samma form 
ar insamlad vid Caldas i Minas Geraes af D:r A. F. REGNELL (III: 437). 
Öfriga brasilianska exemplar i det Regnellska herbariet (frán Rio de 
Janeiro, Sio Paulo och Matto Grosso) hafva betydligt mindre, 3.5 — 4 
em. långa blommor med ljusgul hufvudfärg samt svagare utveckladt indu- 
ment särskildt pà bladens undersida. 
Det finns visserligen ett äldre namn än Cl. glycinoides DC., nämligen 
Cl. rubiginosa PERS.; till dess en utredning af formkomplexen företagits, 
behaller jag dock det af BENTHAM anviinda namnet. 
