18 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 4. N:O 7. 
giska handböcker!. I arbeten med systematiskt innehall synes 
blommans resupination hos arter till detta slakte redan langt 
förut hafva blifvit framhällen, sasom det ett par ganger an- 
vända artnamnet reswpinata antyder”. 
En ytterligare beskrifning på denna blomma torde ej 
vara behöflig, utan kan jag inskränka mig till att påpeka 
och korrigera ett par oriktiga uppgifter, som insmugit sig i 
LINDMANS Die Blüteneinrichtungen . . (p. 58) och därifrån in- 
flutit i KnuTH & LoEgw, Handbuch der Blütenbiologie (III, 
p. 413), och hvilka bero antingen därpä, att författaren haft 
någon helt annan art för ögonen”, eller att han undersökt 
nagra pa ett eller annat sätt skadade blommor. For det för- 
sta äro de båda i kölens bildning ingående bladen ej fria 
från hvarandra, såsom LINDMAN säger, utan på den morfo- 
logiska undersidan sammanvuxna från ungefär 5 mm. från 
basen ända upp till spetsen. Carina gamopetala anföres 
ju också (jämte det vida, jämförelsevis korta fodret) af BEN- 
THAM som karaktär för E. crista galli och därmed besläktade 
arter. Undersökning i naturen såväl som af herbariematerial 
från flera fyndorter har öfvertygat mig därom, att BEN- 
THAM’S framställning är den riktiga. Pa LINDMAN’s pasta- 
ende: . . . . »der Kelch einseitig aufgeschlitzt» . . . har det 
lika litet varit mig möjligt att finna någon bekräftelse, och 
äfven i öfrigt passar hans framställning i ord och bild icke 
in på normalt utvecklade blommor af här i fråga varande art. 
E. falcata BENTH.*, som förekommer vid Caldas i Minas 
Geraes, Ööfverensstämmer, hvad beträffar blomman, ganska 
nära med Z. crista galli. Vexillarständaren förhåller sig dock 
annorlunda, i det att den här är fullständigt fri, under det 
att den hos E. crista galli är till ungefär halfva sin längd 
sammanvuxen med de öfriga ståndarna. Att döma efter det 
särdeles väl konserverade material, som hemförts af H3. 
MosÉN och G. A. LINDBERG, äro inflorescenserna hängande, 
hvilket också oftast är fallet med LZ. crista galli; någon tor- 
' EnGLER & PRANTL, Die natürlichen Pflanzenfamilien. III (1891). 
p. 92; KwvTH & Loew, Handbuch der Blütenbiologie. III (1904), p. 411. 
En god beskrifning öfver blomman finns i Marrıus, Flora brasiliensis, 
fasc. 24 (1859), p. 172. 
* T. ex. ROXBURGH, Hortus bengalensis (1814), p. 53. — Jag har ty- 
värr icke haft tillgång till detta arbete. 
> Som inga herbarieexemplar hemförts af LINDMAN, kan detta ej 
säkert afgöras. 
* Jfr. Martius, Flora brasiliensis, fasc. 24 (1859), p. 172. 
