THEORIN, OM VÄXTTRICHOMERNA, 9 
väggar äro också utbuktade åtminstone i dess öfre, smalare 
del (fig. 6). Bland de långa håren på det utväxta blad- 
skaftet finnas glandelhar af 0,85 mm:s längd, som, samman- 
satta af en rad utbuktade celler, öfverst har en encellig, oval 
eller omvändt äggrund glandel af 0,05 mm:s längd och 0,033 
mm:s bredd med färglöst innehåll. Glandelskaftets celler ha 
stundom utskjutande tappar och någon gång utgår från det- 
sammas bas en ända till 0,11 mm. lång förgrening. 
Primula obconica Hort. På bladskaftet finnas 3 mm. 
långa trichomer, hvilkas öfversta cell är rundadt glandel- 
formad och har en längd af 0,01 mm. eller utgör !/zo0 af hela 
trichomets längd. Samma glandelcell är 0,015 mm. bred, 
medan de nedre, betydligt utbuktade skaftcellerna voro på 
midten 0.12 mm. och vid tvärväggarna 0,06 mm. breda och 
de mellersta likaledes enradiga skaftcellerna, som voro mer 
jämnbreda, men ändå hopdragna vid mellanväggarna. hade 
en bredd af 0,07 mm. Alla skaftcellerna hade mycket tunn 
vägg samt ett vattenklart innehåll utom några obetydliga 
plasmarester. Många sådana trichomer voro mer eller mindre 
vissna. Af det sagda framgår tydligt, att dessa långa blad- 
skafthår liksom motsvarande hos föregående art böra anses 
för vattenfyllda trichomer och ha till ändamål att skydda 
det späda bladet och eventuellt dess bladvecksknopp för ut- 
torkning. Stängeln har glandelhar, som äro 0,4 mm. långa. 
bestå af ett 3-5-celligt skaft och sluta med en glandelcell 
af 0,015 mm:s längd, som innehåller ett slemmigt-kornigt 
ämne. På blomskaft och foder äro glandelhåren än kortare, 
blott 0,1 mm. långa, men deras glandelcell har samma längd 
som stängelhårens. Sådana korta glandelhår finnas ock inblan- 
dade bland de långa bladskafthåren. 
Cineraria cruenta l'Her. f. hybrida Hort. Stjälk, blad- 
skaft och undre bladytans nerver samt denna själf áro besatta 
med pisksnärthär. Dessas fot, som àr ovanligt làng. 0,6 mm.. 
och bred, kan bestä af 12 celler i en rad, af hvilka de nedre. 
som äro utspända, ha en bredd af 0,077 mm. och de mel- 
lersta, som äro jàmnbreda utom vid mellanväggarna, ha 
bredd af 0,034 mm, medan den öfversta är föga vidare än 
pisksnärtbasen och 0,01 mm. bred. Själfva pisksnärten, som 
är mycket längre än foten, har ett stycke från basen 0,0033 
mm:s bredd och är medelmåttigt tjockväggig. Däremot är 
fotcellernas vägg mycket tunn och deras innehåll nästan 
