10 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 4. N:0 18. 
vattenklart. Emedan pisksnartharens fot är sa stor, och 
eftersom fotcellerna ha tunna, utspända vaggar och ett nästan 
vattenklart innehall, ligger det nara till hands att antaga, 
att foten för sig oberoende af pisksnärten kan i likhet med 
ett vattenfyldt har skydda späda växtdelar for uttorkning. 
Denna förmodan bestyrkes, däraf att foten till dessa pisk- 
snärthår har likhet med foten till samma hårsort hos Senecio 
vulgaris 1, hvilka hår bilda en lucker klädnad kring späda 
växtdelar, skydda dem för uttorkning och sedan bortvissna. 
Medges måste det dock, att hos Cineraria cruenta foten till 
pisksnärthåren sämre fullgör en sådan förrättning. 
2, Växtarter med glandler. 
Calendula officinalis L. Pa ett centimeterlangt blad 
finnas otroligt manga glandler?. Dessa, som bestå af 3 
öfver hvarandra belägna celler, hvilka hvardera hos äldre 
glandler äro vertikalt delade i 2, uppbaras af ett 3—5 gånger 
längre men föga smalare skaft. Detta utgöres af 2 cellrader, 
mellan hvilka den ätskiljande mellanviggen gar i sicksack. 
Pa toppen af glandlerna finns ofta en anhopning af ett tjock- 
flytande, färglöst ämne. Glandler af nämnda beskaffenhet 
finnas äfven på holkfjällen. Denna växts glandler påminna 
om desamma hos Arnica montana. Flere sådana små blad 
ligga tätt inpå hvarandra bildande liksom en knopp. Dessa 
små blad äro på bräddarna starkt spindeltrådshåriga med 
kort och smal fot, dold af en mycket lång, med andras trå- 
dar insnodd spindeltråd. Det ena bladets kant blir genom 
denna hårighet hopfilad med en kant af närliggande blad 
och således ett underliggande fullständigt täckt. När bladet 
blifvit äldre, är foten längre och bredare men också mer 
tjockväggig. Hos ett utväxt blad är pisksnärthårets fot än 
något större och har isynnerhet nedtill än tjockare cellväggar, 
fig. 25. Om ett sådant hår förlorat sin öfre del, eller om 
denna vid beröring böjes ned, så kan bladkanten kännas 
något sträf. Holkfjällens kanter ha ock spindeltrådshår. 
Cyclamen persicum Mill. Isynnerhet skaften men äfven 
vtorna till ett litet, hopvikt blad äro öfversällade med små 
slänsande gryn. Dessa äro glandler, som på bladskaften ha 
utseende af fig. 3, eller på en kort fot sitter den af 2 långa, 
I Jfr P. G. E. THEORIN. Om växternas hår och yttre glandler, 1867, p. 18. 
2 De af Martinet i Organes de sécrétion des végétaux a fig. 184 af- 
bildade glandlerna äro bredare och förmodligen äldre än de jag sett. 
