THEORIN, OM VÄXTTRICHOMERNA. 13 
Calamari, H ydrophyllacee, Boragine:e, Schrophularine:e, Com- 
posite m. fl., där den sträfhetsalstrande cellen alltid ar vidast 
vid basen eller, om trichomet bestar af flere celler i en rad, 
den nedersta bland dessa är vidast (jfr figg. 9, 16, 23—26, 
28 i »Bidrag», 14, 21, 24— 29, 37, 38, 43—45 i »Nya bidrag» 
och 8-11, 18, 21 i denna uppsats). Taggens bredd hos 8. 
aloides ür vid det ställe, där den bórjar omslutas af dynan, 
störst och 0,06 mm. Nedåt fran detta ställe vidgar sig 
dynan, sà att den nedàt afsmalnande taggcellens nedersta, af- 
stympade ände, som i bredd mäter 0,045 mm., knappt upptar 
' af dynans bredd. Dynan vetter med sin Ofre ände något 
snedt framat eller uppat. Pa stángeln räcker dynan obetyd- 
ligt nedanfór taggcellen (fig. 16), men pa bladet, dar tagg- 
cellens fria del äfven är nagot litet längre, är den tillhö- 
rande dynan mycket längre än taggcellens nedsänkta del och 
äfven bredare. Taggcellens vägg är rätt tjock och ungefär 
lika tjock hos dess fria som hos dess nedsänkta del. Dyn- 
cellernas väggar, som a fig. äro tecknade med dubbelstreck, 
för att de lättare ma synas vid sidan om taggcellvaggen, 
äro ock rätt tjocka men ändå något smalare än taggcell- 
väggen. 
Tritoma Uvaria (L)'. De trekantiga bladen äro längs 
de båda sidokanterna atminstcne upptill mer eller mindre 
sträfva. Då sträfbeten är tydligare, åstadkommes den af 
ytceller, som växt ut till rätt jämnbreda, upptill bredt afrun- 
dade, encelliga trichomer (fig. 17). De vetta vanligen med 
sin öfre ände snedt mot bladspetsen och peka sällan rakt 
ut. Afbildade trichom var 0,17 mm. långt, hvaraf nära 
hälften hörde till dess från andra celler fria del. Vanliga 
stráfhetsalstrare ha sin basdel, såsom förut sagts, mycket 
längre i den bärande växtdelens riktning, än tvärmåttet är 
stort hos den fria delen. Hos denna art däremot äro de en- 
celliga, sträfhetsalstrande trichomerna i sin nedre hälft föga 
bredare än i sin öfre. Men denna nedre hälft har i stället 
för utvidgad basdel på den sidan, som vetter från blad- 
spetsen, en eller flere nedanför hvarandra belägna stödceller, 
hvilka för att kunna lämna ett effektivt stöd behöfva sam- 
manhänga med en god del af småtaggen. Dennes fria del 
är tjockväggig, men på de ställen. där småtaggen stöter in- 
* Odlas i boningsrum. 
