22 ARKIV FOR BOTANIK. BAND 4. N:O 18. 
längd. När märkena utbredts, ha håren försvunnit från deras 
baksida. 
Myosotis alpestris Schmidt. Växten har vanliga encel- 
liga, utstående och täckande hår. Det är ej för dessas skull 
jag här omnämner växten utan för att kunna beskrifva de i 
fig. 19 afbildade metkrokharen på fruktfodret!. Sagda har 
äro ej längre än 0,3 mm. och stä alldeles rakt ut. De hade 
en liten bulbus af 0,036 mm:s bredd, som satt pa och mer 
eller mindre omfattades af en liten dyna. Strax ofvan bul- 
bus var haret 0,026 mm. bredt och behöll nästan samma 
bredd ända til kröken. Den till en krok nedbojda öfre 
änden af håret var 0,05 mm. lang, räknad fran krökens öfre 
kontur. Den var skarpt tillspetsad och helt vaggfylld, hvilket 
ock var händelsen med den öfre, raka delen af haret till 
midtför krokspetsen. Denna metkrok kan säledes lätt fastna 
vid och medfölja förbigäende föremäl, som med den komma 
i beröring. Om flere metkrokar fästa sig pa samma djur, 
kan fruktfodret lätt losryckas och förflyttas ett langre eller 
kortare stycke fran växtens vaxtplats. 
Androsace septentrionalis L. Stängeln sages 1 Neumans 
Flora vara stjärnhärig. Den är i verkligheten tämligen tätt 
besatt med enstaka greniga har och grupper af sådana. För- 
greningen är vanligen sädan, fig. 12 utvisar, eller liknar 
mycket mer en gaffelformig än en stjärnformig förgrening. 
Det i fig. 12 afbildade haret var liksom flertalet af dem, 
jag sag, alldeles säkert encelligt, och det var ytterst sällan 
som jag hittade tvärvägg i nägon af grenarna. Likväl sägas 
i »Anatomie», pag. 568, utan vidare dessa har vara flercelliga. 
Hären hade föga tjocka cellväggar och inneslöto stora, glesa 
gryn. De na sällan större längd än 0,115 mm. Strafhets- 
alstrare äro dessa har ingalunda, knappt täckande, men möj- 
ligen kunna de bereda svärigheter för uppkrypande insekter. 
Bland hären finnas encelliga, rundadt ovala glandler med 
tätt, grofgrynigt innehåll, som hvila pa ett smalt skaft med: 
peceller irat: 
! Inclus. metkrokháren hos alla M-arter, som ha sådana pa frukt- 
fodret. Med M. alpestris menas den i Tridgardskataloger omtalade och 
i boningsrum ofta under detta namn odlade M-formen. 
