
PARADIGM: ROOT KSA. 
a9 
























Frequentative. Absolute. Reflexive. Possessive.! | Dative." 
= e ee | 3 | fos = 
Sing. 3. baksdksa wabiksa bai¢iksa bakiksa | bakié¢iksa 
2. baydksaksa | wabidyaksa bani¢iksa | baydkiksa | bayééiksa 
1. bawdksaksa wabawaksa bami¢iksa | bawakiksa | bawééiksa 
Dual  batinksaksa | wabdéunksa baunkiciksa batnkiksa bainkiéiksa 
Plur. 3. baksdksapi wabaksapi i bakiksapi baki¢iksapi 
2. baydksaksapi wabdyaksapi baydkiksapi bayé¢iksapi 
1. batnksaksapi wabdunksapi batinkiciksapi batnkiksapi baunki¢iksapi 
Sing. 3. boksdksa waboksa boi¢iksa bokiksa boki¢iksa 
2. boyaksaksa waboyaksa boni¢iksa boyakiksa boyéciksa 
1. bowdksaksa wabéwaksa bomi¢iksa bowikiksa | bowé¢éiksa 
Dual _ botinksaksa | wabdéunksa botn ki¢iksa botinkiksa botinki¢iksa 
| Plur. 3. boksdéksapi waboksapi boiéiksapi bokiksapi boki¢iksapi 
2. boydiksaksapi wabdéyaksapi boniéiksapi boydkiksapi boyé¢iksayi 
1. bouinksaksapi wabounksapi bounkiéiksapi botinkiksapi bounkiéiksapi 
Sing. 3. kaksdéksa _ wakiksa ihd:iksa hdaks kici¢aksa 
2. yakdksaksa waydkaksa nihdaksa yahddksa é¢iéaksa 
1. wakdksaksa wawikaksa mihdiksa wahdiksa wééicaksa 
Dual unkédksaksa waunkaksa unkihdaksa unhddksa ié 
Plur. 3. kaksdksapi wakaksapi | ihdéksapi hdakspi ksapi 
2. yakdksaksapi waydkaksapi | nihddksapi yahddksapi yééiéaksapi 
1. unkdksaksapi watnkaksapi | uykihdaksapi uphddksapi unkiéiéaksapi 
Sing. 3. naksdaksa | waniksa | nakiksa naki¢iksa 
2. naydksaksa wandyaksa naydkiksa nayé¢iksa 
1. nawiksaksa waniwaksa | nawdkiksa nawé¢iksa 
Dual natnksaksa wanduynksa naunkiksa natin ki¢iksa 
Plur. 3. naksdksapi wandksapi nakiksapi nakiéiksapi 
2. naydksaksapi wandyaksapi nani¢iksapi nay dkiksapi nayé¢iksapi 
1 1. natinksaksapi wandunksapi nay kiéiksapi naunkiksapi nauykiéiksapi 
| 
= ve “= — oe 
Sing. 3. paksdksa wapiksa | i¢ipaksa | ki¢ipaksa 
2. yapdksaksa wayapaksa | ni¢ipaksa yécipaksa 
1. wapiksaksa wawipaksa | miéipaksa wééipaksa 
Dual unpéksaksa wannpaksa unkicipaksa unkpdaksa unki¢ipaksa 
Plur. 3. paksdksapi wapiksapi | iéipaksapi kpaksapi ki¢ipaksapi 
2. yapdiksaksapi waydpaksapi | nicipaksapi yakpaksapi yécipaksapi 
1. uypdksaksapi watinpaksapi unki¢ipaksapi uykpaksapi unkiéipaksapi 
| | | 
| | 
Sing. 3. yaksiksa wayidksa | ihdaksa hdaksa ki¢iyaksa 
2. daksaksa wadiksa nihdaksa yahdiksa | yééiyaksa 
1. mdaksaksa wamdiksa mihdaksa | wahddksa | Wwééiyaksa 
Dual  unydaksaksa waunyaksa uynkihdaksa | unhdiksa unkiciyaksa 
Plur. 3. yaksaksapi waydksapi ihdaksapi | hdaksdpi ki¢iyaksapt 
2. daksdksapi waddksapi nihdaksapi yahddaksapi yé¢iyaksapi 
1. unydksaksapi watnyaksapi unkihdaksapi uphddaksapi unkiéiyaksapi 
Sing. 3. yuksaksa woksa ihdiksa hduksa | kiciyuksa 
2. duksiksa waduiksa | nihdtiksa | yahdtiksa | yééiyuksa 
| 1. mduksdksa wamdtksa | mihdiksa | wahduiksa wéciyuksa 
| Dual tinksaksa watnyuksa uykihduksa | unhdiksa unki¢iyuksa 
Plur. 3. yuksdaksapi woksapi | ihdtiksapi hduksapi | kiéiyuksapi 
2. duksdksapi wadtksapi nihdtiksapi yahdiksapi | yéciyuksapi 
1. tinksaksapi wannyuksapi uykihduksapi unhduksapi | unkiéiyuksapi 


1In some of the cognate Sionan languages there are two datives in common use, with an ocea- 
sional third dative. 
(first dative) and kié¢iéaga (second dative), as in wowapi ki¢aga, to write 
Some Dakota verbs have two of these; e. g., from kaga, to make, come kiéaga 
a letter fo another, and 
wowapi ki¢i¢aga, to write a letter for or instead of another (or by request). In some cases the first 
dative is not differentiated from the possessive. 
See note on § 54,—J. 0. D. 
