Særtryk af Botanisk Tidsskrift 24. Biml :î. Hofte. Kølienliavn 1902. 



Arl)ejder fra den Botaniske Have i København. Nr. 8. 



^^^ 



W^ 



ou^ 



Blivende Axelhlade hos Bøgen. 



Al- 

 Ove Paulsen. 



Bøgens Knopskæl er som bekendt Axelblade. De nederste af 

 dem sidder tæt sammon og mangier Bladplade. Først imellem det 

 ottende — tolvte Par Axelblado viser der sig en lille Bladplade, og 

 ved do følgende bliver don større og større (John Lubbock S. 

 DU), Henry S. 317). — De ydre Knopskæl er korte, brede, 

 liaarde og brune, de indre er smallere og kun haarde og brune i 

 Spidsen, som er udsat for Luftens Indvirkning. Naar Knoppen 

 springer ud og Bladene konnner frem for Lyset, ses disse indre 

 Knopskæl siddende parvis vod Bladenes Grund. De sidder skævt, 

 idet deres Tilhæftningsliujo fra Bladgrunden viser skraal nedad paa 

 Grenen. — Efter Løvspringet falder alle Axelbladene som bekendt 

 af, de er hvad jnan kalder „stipulæ caducæ". Det er dog et 

 temmelig almindeligt Fænomen, at nogle af dem udvikler sig til 

 blivende Axelblade, men dette findes intetsteds i Litteraturen be- 

 skrovet, og jeg mener derfoi-, det kan have nogen Interesse at om- 

 tale dot nøjero. Jeg har kun fimdet det nævnt to Steder. I 

 Botanisk Tidsskrifts 4de Bind staar der i Heferatet af Mødet d. 5te 

 November 1868, at Dr. Heiberg fremlagde nogle Grene af Fagus 

 silvatica, „hvis Blade havde blivende Axelblade, af hvilke navnlig 

 det ene var stort og læderagtigt." Dernæst siger M. Kronfeld 

 (1, c. S. 70): „. . . . weil ein wesentlicher Unterschied zwischen 

 bleibenden und vergänglichen Stipulen nicht besteht und solche der 

 letzteren Art unter Umständen porsistiren kchinen. So liegt im 

 Herbarium der hiesigen Univorsitätssanmilung ein Zweig von Fagus 

 silvatica (leg. dr. de Wottstein) auf, an dem jedes Hauptblatt mit 

 rund umschnittonon, dicklaubigen Nebenblättern vorsehen erscheint." 

 — Manüo Andre har naturlif'vis set det sannno: — saaledes findes 



