HJALMAR MÖLLER, LÖFMOSSORNAS UTBREDNING I SVERIGE. 17 
Tufvor lösa med länga grenar. Blad långsträckta jämt af- 
smalnande med kort spets, 1 kanten platta och något naggade i 
bladets öfre hälft. Nerven svag, sträckande sig vanligen endast 
till bladets midt eller något däröfver. Cellerna i bladets midt 
långsträckta. 
Leskeella nervosa var. rupestris har i litteraturen undergätt 
ganska växlande öden. Såsom art beskrefs den 1867 från Norge 
af S. BERGGREN. Två år därefter säger J. MirpE' om den: 
»Leskea rupestris BERGGREN ist von L. nervosa schwerlich 
als Art verschieden.» Detta ger LrwPRECHT? anledning att 
upptaga den som synonym till Leskeella nervosa (»Leskea ru- 
pestris BERGGR. wurde schon von MILDE in Bryol. sil. p. 216 
(1869) als L. nervosa erkannt»), hvilket säkerligen ej var MILDES 
mening, ty han säger »schwerlich als Art verschieden». C. 
HARTMAN? har enligt min åsikt gått den riktiga vägen och ansett 
den som varietet af Leskeella nervosa. BRYHN* åter har hän- 
fört den som varietet till Pseudoleskeella catenulata och KIND- 
BERG? upptager den såsom art och för den än till släktet Pseudo- 
leskea och än till släktet Anomodon.* Ifrägavarande form anser 
jag vara mera berättigad än mången annan att hållas skild 
som varietet. 
Habituellt skiljer sig Leskeella nervosa var. rupestris ganska 
mycket från hufvudformen. BERGGREN” säger om den: »Bil- 
dar på lodräta bergväggar, helst i mörka klyftor, mattor af 
intrasslade, tradsmala stjelkar. Stjelken är vanligen krypande 
med länga, nästan tagelsmala grenar. Bladen tilltryckta eller 
i grenspetsarna något utstående. Bladen äro tunnare och 
mjukare än hos L. nervosa och utmärka sig genom de platta 
eller nederst vid basen omärkligt tillbakavikna kanterna, samt 
derigenom att de äro naggade och icke såsom hos L. atrovirens 
sågade.» Sakraste karaktären synes mig vara de långsträckta 
cellerna i bladets midt. 
Såsom svensk angifves Leskeella nervosa var. rupestris 
först af E. ApLERZ* år 1883. Han hade nämligen året förut 
funnit den vid Tännforsen i Jämtland. Vid granskning af 
SMTEDE 1, sid. 216. 
? LIMPRICHT II, sid. 758. 
> HartMan’s flora, 10 uppl. (1871), del IT, sid. 3 
* Brrun 2, sid. 131. 
I&iNDBERG 2, sid. 6. 
KINDBERG 7, sid. 129. 
BERGGREN l, sid. 10. 
ADLERZ 1, sid. 49. 
Arkiv für botanik. Bund 15. N:o 2. 2 
Rn 
