HJALMAR MÖLLER, LÖFMOSSORNAS UTBREDNING T SVERIGE. 19 
växer den äfven på klippor. Säkerligen är varieteten ej sa 
sällsynt, fast den blifvit förbisedd. Det synes, som om varie- 
teten uteslutande tillhörde Norrland. I vårt land såväl som 
i Norge, där den funnits på åtskilliga lokaler, har den anträffats 
endast steril. 
Varietetens utbredning i Sverige. 
Jämtland. Oviken, Berggärden 1914 G. ÅBERG.  Ra- 
qunda; Krokvägsberget 1913 G. ÅBERG. 
Pite lappmark. Arjeplog, Adolfsstróm 1856 S. O. LIND- 
BERG (S. U. L.).! 
Lule lappmark. Jokkmokk, Kaddepakti 1891 E. NYMAN 
(S.); Kerkevaara 1893 E. NYMAN; Kåbdesjaur 1893 E. NY- 
MAN (L.). 
Torne lappmark. Jukkasjärvi, Abiskojokk 1880 E. V. 
2 
EKSTRAND (U.); 1905 A. ARVEN. 
Leskea polyearpa Eunnu. 
1718. Hypnum repens trichodes arboreum medium, capitulis erectis; 
DILLENIUS, Catalog. plantar. sponte circa Gissam nascentium. 
Sid. 216. 
1741. Hypnum trichodes, capsulis oblongis, in setis brevioribus; DILLE- 
NIUS, Historia muscorum. Sid. 331, tafl. 42, fig. 65. 
1788. Leskea polycarpa; EHRHART, Plante cryptogam: Linnei exsicc. 
n:o 96. 
1790. Hypnum medium; DICKSON, Fasciculi plantar. cryptogamicarum 
Britannie. Fasc. II, sid. 12. 
1796. Hypnum polycarpon; HOFFMANN, Deutschlands Flora. Del II, 
sid. 67. 
1838. Leskea paludosa B polycarpa; HARTMAN, Handbok i Skandina- 
viens flora. 3 uppl., sid. 302. 
l svensk litteratur móter oss Leskea polycarpa troligen 
första gången 1795 under namn af Leskea paludosa i SWARTZ” 
Systematisk upställning af Svenska Lófmossorna. Exemplar, 
som otvifvelaktigt tillhöra Leskea polycarpa och samlats af 
Swartz, finnas i såväl Riksmuseets som Uppsala och Lunds 
botaniska museers samlingar. Några år därefter tyckes SWARTZ 
ha ansett, att både Leskea polycarpa och var. paludosa an- 
träffats i Sverige, ty både i hans Summa vegetabilium Scan- 
LINDBERG 3, sid. 75. 
EKSTRAND 2, sid. 193 (bestämd som Pseudoleskea catenulata ). 
1 
2 
3 SwARTZ 2, sid. 265. 
