ROSENDAHL, DE SVENSKA EQUISETUM-ARTERNA. 9 
Forma polystachyum nov. form. Spice numerose, parva. 
Ax talrika, smä, utgäende frän grenspetsarna. 
Jämtland: Hammerdals s:n, vid vägen till Sikäs (A. 
HEINER 1909). 
Icke sporalstrande former: 
Var. vulgare KriNGE. Stjälk grón—gulgrón, i öfre !/s— ?/, 
med täta kransar af horisontellt utgäende, mot spetsen ofta 
öfverhängande grenar, af hvilka de midtställda nà en längd 
af intill 10 cm och de öfriga aftaga i längd såväl nedåt 
som uppät. 
Den öfver hela landet vanligast förekommande formen. 
Subvar. multicaule BENITZ. De nedre grenarna förlängda, 
stjälkliknande. 
Västergötland: Toarps s:n, Målsryd vid Ekås (A. O. 
OLSON 1915). | 
Var. capillare MirpE. Stjälk grön, intill 80 cm lang, i 
öfre 1/2—3/4 med horisontellt utstående, icke öfverhängande, 
glesa och smala grenar, hvilkas smågrenar äro nästan hår- 
fina. — En i skuggrika skogar förekommande, sannolikt ofta 
förbisedd form. 
Västerbotten: Byske s:n, Svalängen (A. A. LINDSTRÖM 
1910). Jämtland: Fölinge s:n, Laxsjö (P. OLSSON 1884). 
Ångermanland: Tåsjö s:n, Tåsjöberget (1916); Bjertrå s:n, 
Rammeldalen (R. F. Fristept och C. P. Lastapius 1856). 
Gästrikland: Gäfle, Gräberget (1916). Uppland: Össebygarns 
s:n, Malmvik (C. LINDMAN 1905); Väster Löfsta s:n, allmän 
(C. A. E. LÉNSTRÖM 1888). Stockholmstr.: Svartsjölandet 
(C. J. LiNpEBERG 1845). Södermanland: Tveta s:n, Brän- 
ninge (C. P. Lastaptus 1857). Bohuslän: Göteborg, Ang- 
gården (E. HJERTMAN 1915). Västergötland: Sköfde (A. 
HöLPHERS 1913); Toarps s:n, Germundared, Tokarpskogen 
och Kilabro (A. O. Orsow 1915). Gottland: Lärbro s:n, 
Vikers (K. JoHmansson 1909). Småland: Femsjö s:n, Almas 
(E. P. Frızs 1856); Burseryds s:n, Milneberg (K. A. TH. SETH 
1878); Värend, Oby (G. E. HYLTÉN-CAVALLIUS 1880). 
Var. pyramidale MILDE. Stjalk ända från basen med i 
täta kransar ställda och till längd nedifrån uppåt aftagande 
grenar. 
Ångermanland: Tåsjö s:n, Tåsjöberget (1916). Väster- 
götland: Toarps s:n, Målsryd vid Ekås (A. O. OLSON 1915). 
