42 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 15. N:0 3. 
basala stjälkliknande grenar, i öfrigt grenlös, med 5—9, af 
tydlig, men grund karinalfära genomdragna åsar och med 
korta, klocklika slidor, som hafva svartbrun söm och tre- 
fårade åsar. — Den vanligaste formen. 
2 BEG | is Torne lappmark: Karesuando 
ae , (L. L. Lasrapius). Norrbotten: 
Pajala s:n, Kengis (L. L. Lz:srADIUS). 
Jämtland: Åreskutan (S. ALMQUIST 
1868), Snasahögarna (G. SJÖGREN och 
. C. LAGERHEIM 1844), Tegefors (O. J. 
HassLow 1916). Härjedalen: Tän- 
näs (H. F. G. STRÖMFELT 1879), Öfre 
Ljusnedalen (J. HULTING 1867), Midta- 
kläppen (S. ALMQUIST 1866), Anger- 
manland: Vibyggeräm (R. F. FRisTET 
1857). Medelpad: Indals s:n, Lag- 
mansó (E. AHRLING 1852). Dalarne: 
Rättviks s:n, Sjurberg (G. SAMUELSSON 
1912). Gästrikland: Gäfle (0. L. 
SILLÉN). Uppland: Älfkarleby (1916). 
Gottland: Visby (K. JOHANSSON 
1880), Snäckgärdet (F. AHLBERG 1868), 
Irevik (J. E. W. STENHAMMAR 1855), 
Hemse (E. NORDSTRÖM 1892). 
Var. elatum RABENHORT. Stjälk 
intill 60 cm lång, 9—12 äsig. Klyf- 
öppningsrader ätskilda af 5—10 cell- 
rader. 
Jämtland: Frösön (C. LAGERHEIM 
och G. SJÖGREN 1844, E. WARODELL 
Fig. 22. Equisetum varie- 1878). Härjedalen: Skarffjället (N. 
e RR Lfd age F. G. Srtrömrerr 1879). Uppland: 
mark: Kamajokk (E. J. Hargs s:n, Harg (J. A. BLADIN (1882). 
Puan) 186%). Gottland: Fleringe s:n, Hesla (1853), 
Visby vid Snäckgärdet (K. F. THEDENIUS 1873). 
I oni 
Var. anceps MILDE (fig. 22). Dvärgform med nästan 
trádfin, 4—5-äsig stjälk. — Liknar till det yttre E. scirpoides, 
men. har i förhällande till äsarna bredare stjälkfäror. 
Torne lappmark: Vakkokoski (L. ForRELIUS 1864). 
Lule lappmark: Kvikkjokk vid Kamajokk (CEDERSTRÀLE 
