BJ. PALM, SVENSKA TAPHRINAARTER. 9 
Häxkvastar på våra Ulmus-arter ha dock ett par gånger 
påträffats, dels vid Kräftriket nära Stockholm af Dr. TH. 
Wuurr, dels på Djurgården af förf. Båda fynden gjordes på 
vintern, hvarför den mikroskopiska undersökningen icke läm- 
nade något definitivt resultat. 
T. Ulmi är i Sverige känd från följande lokaler: 
på U. campestris från 
Öland, Stora Rör (LAGERHEIM); 
på U. montana från 
Skåne, Pilshult (LaAGERHEIM), Hälsingborg (P.!); 
Gottland, Mangsarfe i Ekeby s:n (VESTERGREN); 
‘ Uppland, Experimentalfältet vid Stockholm (ERIKSSON i 
Fungi scand. par. n:o 232); — Uppsala (L. ROMELL 
enl. JoHANs. I p. 43); — Norrtälje (P.) 
T. nana JOHANS. 1885. 
Framkallar på Betula nana L., B. odorata och B. alpestris 
häxkvastar med gulgröna blad. En efter allt att döma 
uteslutande alpin art. 
Utbredning i Sverige: 
på B. nana i f 
Lappland, Njuolja i Torne lappmark (P.); Jämtland, Hal- 
len vid Bydalen [JuEr III p. (46)]; Åreskutan (JoHANs. 
I, p. 34); Härjedalen, vid sjön Glän [LAGERHEIM i 
Microm. rar. sel. n:o 209 som Exoascus nanus (JOHANS.) 
SADEB.]; Hamrafjället (FALCK); 
pa B. alpestris i 
Lappland, Abisko och Vilkisortta i Torne lappmark (P.) och 
på B. odorata i 
Lappland, Abisko (P.) (VESTERGREN enl. JUEL IV, p. 
372). 
T. nana JOHANS. var. hyperborea JUEL 1912. 
Skall enl. Juer IV (p. 354) skilja sig från hufvudformen 
däri, att asci fyllas med konidier omedelbart efter sporbild- 
ningen. Hos T. nana har konidiebildningen aldrig iaktta- 
gits. Af hufvudformen angripna blad skola vidare vara mer 
hvälfda än de af var. hyperborea. 
Anträffad på Betula odorata i 
Lappland (Torne lappmark), Abisko (Juxr IV, p. 354). 
! P. = Fyndet gjordt af förf. 
