16 ARKIV FÖR BOTANIK.. BAND 15. w:o 4. 
T. betulina Rostr. 1883. 
Bildar liksom föregäende art häxkvastar med svagt de- 
formerade blad. Asci pà bladens undersida. Angriper en- 
dast Betula odorata och B. carpathica. 
T. betulina fórekommer rätt allmänt öfver hela Sverige; 
den är känd frän följande lokaler: 
Skåne, Kolleberga kronopark (A. WAHLGREN i S. H.);! 
Bohuslän, Ödsmäls kronopark (LAGERBERG i SYLVEN och 
LAGERBERG p. 130); 
Smäland, Asa i Asa s:n (P.); 
Gottland, Visby (A. WELANDER i SYLVÉN och LAGER- 
BERG p. 130); 
Södermanland, Mörkhulta i Östra Vingåkers s:n, Stora 
Djuló i St. Malms s:n (ScHorTE p. 73); — Dalarö, Uto (P.); 
Uppland, Räfsnäs och Kapellskär i Rådmansö s:n; Norr- 
tälje; Ulriksdal utanför Stockholm (P.); 
Dalarne, Säfsnäs s:n (HEDEMANN-GADE p. 69); — Falun 
(JuEL II, p. 186); 
Hälsingland, Kilafors (P.); 
Medelpad, Änge (P.); 
Ångermanland enl. Lınn& i Iter Lapponicum; 
Härjedalen, Äkersberg (FALCK p. 15), Ljungdalsberget 
(FALCK); : 
Jämtland, Manshógarna, Snasahögarna, Storlien, Äresku- 
tan (JOHANS. I, p. 38) — Bydalen [Jver III, p. (46)]; — 
Dufed (P.); 
Lappland, Kvikkjokk i Lule lappmark (LAGERHEIM I, p. 
105, 106). Tämligen allmän i hela Lule lappmark (enl. LIND- 
FORS p. 42); Abisko, Björkliden, Vakkejokk, Pålnoviken i 
Torne lappmark (P.); allmän i trakten kring Abisko (JUEL 
IV, p. 356). 
T. splendens n. sp. 
Af alla hittills beskrifna häxkvastbildande Taphrina-for- 
mer på Betula har denna art de största asci. Deras längd 
varierar mellan 59 och 71 »; den vanligaste storleken är c:a 
65 u; bredden uppgår till 20 à 23 v. De äro ej fullt cylind- 
! S. H. = Skogshögskolans samlingar. 
