MURBECK, BLOMANOMALI HOS CAPSELLA BURSA PASTORIS. 5 
leden, dels ocksa däraf att man äfven i yngre blommor af 
och till stöter pa staminalgrupper med tydligt om också helt 
kort skaft. — Markas bor emellertid, att afven i de rikast 
utstyrda sekundärblommorna hvarken foder eller gynoeceum 
nagonsin iakttagits; de fullkomligaste hafva bestatt af 3—4 
mer eller mindre kronbladslika phyllom samt af 7 eller 8 
standare. 
Utbildningen af sekundärblommor far naturligtvis tänkas 
bero pä uppkomsten af sekundära vegetationspunkter. Att 
exakt bestämma platsen för dessa är i förevarande fall för- 
enadt med svårigheter. Man har ju exempel på, hurusom 
bl. a. i fyllda blommor, t. ex. hos Matthiola incana (se PENZIG, 
Pfl.-Terat., I, p. 237) och Spirea prunifolia (GOEBEL, l. c., 
p. 250), sekundárblommor kunna uppstå från växtpunkter, 
som anlagts i vecket af de normala kronbladen, hvilka emel- 
lertid dà plaga faktiskt vara tillstädes. Hos den här ifrága- 
varande Capsellan finnes dock aldrig nägot stödjande blad 
vid basen af ständargruppernas eller sekundärblommornas 
skaft, och för antagandet, att dessa uppstätt i vecket af 
kronblad, som själfva abortierat, synes ingen fullgiltig grund 
förefinnas. Äfven den eventualiteten, att vegetationspunkten 
uppstått på platsen för kronbladsanlaget själft, i samband 
med en stark uppdelning af detsamma, får väl, då det här 
är fråga om en fanerogam växt, lämnas helt å sido. Under 
sådana förhållanden synes det mig sannolikast, att vegeta- 
tionspunkten ändock anlagts i vecket af ett kronbladsanlag, 
men i nära konnex med detta, och att till följd häraf kron- 
bladsanlaget förskjutits upp på toppen af det korta internod, 
som senare kommer att utgöra sekundärblommans skaft. Att 
kronbladsanlaget härvid i regeln frambringar ståndare och 
blott vid rikligare ämnestillförsel alstrar blad med petaloid 
utbildning, framgår tillräckligt af det ofvan anförda. Däremot 
måste det anses ovisst, huruvida kronbladsanlaget förblir 
enkelt eller uppdelas, d. v. s. huruvida blott ett eller möj- 
ligen flera af de i en sekundärblomma ingående leden här- 
stamma från kronbladsanlaget. Förefintligheten af två an- 
therer i toppen af den ståndare, som i fig. 2 måste tänkas 
ha framgått ur kronbladsanlaget, liksom också den omstän- 
digheten, att man på utsidan af en staminalgrupp påfallande 
ofta träffar två blad med petaloid utbildning (såsom i fig. 5 b), 
synes tala för, att delning kan äga rum. 
