THEOK1N. AXMÄKKN. (JM NÅGRA VÄXTARTERS TRICHOMER. 5 



O.tii och därefter 0,006 mm. bred för att i öfre delen blott 

 vara 0,003 mm. bred. Själfva fotens jämförelsevis större 

 längd beror hufvudsakligen, på att bland dess celler den 4:de 

 och 5:te, nedifrån räknade, äro längre än motsvarande hos 

 I. Pulicaria. Stundom hvilar hårfoten på en liten dyna af 

 några celler. På bladet äro håren jämförelsevis korta. 



Lapsana communis L. (fig. 18). Denna växt säges i floror 

 vara hårig, men den har inga andra trichomer än glandier. 

 Som själfva glandeln hos äldre växtdelar vanligen har affallit, 

 så att blott skaftet återstår, komma sagda växtdelar att se 

 håriga ut. Fullväxta stjälkar äro upptill glatta och nedtill 

 glest glandelhåriga ; gamla blad ha på skaft och nerver några 

 glandier; unga blad och små, korta grenar äro tätt glandel- 

 håriga; blomkorgarna ha knappt några trichomer, äfven om 

 de äro mycket unga. 



Glandeln, som har en rundad — omvändt äggrund form, 

 är 0,0 5 mm. bred med något större längd. Den består af 

 högst ett dussin celler, af hvilka de 2 eller 3 nedersta ligga 

 horizontalt eller ha den längsta axeln vågrät, medan fler- 

 talets af de öfriga längdaxel står mer eller mindre vertikalt 

 och de 2 öfverstas rakt upp och ned 1 (fig. 18). Glandel- 

 cellerna innesluta ett rödaktigt, grynigt ämne. Skaftets bredd 

 är invid glandeln G,02 5 mm. och vid basen omkring 0, o ö mm., 

 och dess längd kan vara 1 mm. men är vanligen mindre. 

 Närmast intill .glandeln består skaftet af 1 eller oftast 2 

 eller sällan flere cellrader, medan ett stj^cke nedanför glan- 

 deln cellraderna alltid äro flere och förefinnas i större mängd, 

 ju längre ned på skaftet vi söka dem. Dock äro cellraderna 

 ingenstädes synnerligt många, och skaftet är aldrig emergens- 

 artadt invid växtytan. Skaftets celler äro upptill jämförelse- 

 vis korta och i dess mellersta samt nedre delar längre men 

 ha öfverallt tvära bottnar. Samma celler ha rätt tunna 

 väggar och föga synligt innehåll samt äro färglösa, 



Crepis biennis L. har liksom C. tectorum (jfr. »form- 

 förändringar III», sid. 72 och 73 samt fig. 18 och 19) dels 

 T-formade hår, dels sammansatta trichomer. Men hos C. bi- 

 ennis äro de förra i flere afseenden olika motsvarande hos 



1 Denna glandel är ej lik de glandier, jag känner hos öfriga Cichoriaceer. 

 Lapsanas glandier kunde rätt väl föras till såväl 2:dra som 3:dje klassen 

 i den inledning af glandierna, som uppställts af J. B. Martinet i - Organes 

 de secretion des végétaux, Paris 1871- 



