THEORIN, A\\l\i;KN. OM NÅGRA VÄXTARTERS TRICHCMER. 9 



måttig och synligt innehåll finns. Glandierna äro liksom hos 

 verna 4 gånger Längre lin håren och sta vakt at. Den om- 

 vändt äggrunda, encelliga glandeln af konstant storlek har 

 ett nästan färglöst, slemmigt-grynigt innehåll med sekret 

 på ytan. Bland det långa skaftets 5 — 10 celler är den 

 nedersta ganska tjockväggig och de öfriga mer tunnväggiga. 

 De innesluta alla mer synligt innehåll än hårcellerna. Bladet 

 har färre hår, som alla äro raka. och därvarande encelliga 

 glandier ha kortare skaft. Fruktämnet har blott gland ler. 

 som likna bladets. Stjälken hos V. ehamsedrys L. har också 

 stängande hår, men dessa äro vinkelböjda (jfr. »Pflanzen- 

 haare >>, x fig. 58) och likna motsvarande hos Dracocephalum 

 (hvniiflorum (jfr. »undersökning», sid. 7 och 8, fig. 12). 



Gloxinia hybrida Hort. Denna växts hår äro lika åtskil- 

 liga andra Gesneriaceers, bland andra dem hos Achimenes 

 grandiflora DC (jfr. »Anatomie», 2 fig. 140). Men som denna 

 Gloxinias hår ha olika längd och utseende på olika ställen 

 af växten, ber jag att få säga något om dem. På blad- 

 skaftet kunna håren bli 3 mm. långa och bestå af 10 celler 

 i rad. Den nedersta bland dessa var 0,5 mm. lång och 

 0,145 mm. bred. Den näst nedersta var lika lång och 0,i 

 mm. bred. De följande aftaga i längd och bredd. Den 

 yttersta, som vid basen var 0,038 mm. bred, afsmalnar tvärt 

 betydligt och har sedan syllik form. När den är tjockväggig, 

 liknar den ett scabritie. Ett ännu ej fullt utväxt blad har 

 på skifvans öfre yta kortare eller 0,3 — 1,3 mm. långa sådana 

 hår med än smalare och scabritielik, tjockväggig slutcell. 

 På nerverna till det späda bladets undre yta finnas hår, som 

 allmänt äro 1,3 mm. långa samt ha tjockväggig men bredare 

 slutcell, och på samma sida mellan nerverna uppträda flere 

 korta hår med än tjockväggig, än tunnväggig slutcell af den 

 bredare sorten. Spetscellen undantagen, är hårcellernas vägg 

 0,0025 mm. tjock. De senare innesluta ett grynigt ämne i 

 större eller mindre mängd men aldrig i ymnig. En eller annan 

 bland dessa hårceller kan vara skrumpen redan hos ett så 

 ungt blad som det afsedda. På ett outveckladt blad sitta 

 håren tätt, och de som finnas på bladets undre sida, dess 

 kant och skaft inhölja detsamma, fullständigare, ju yngre 

 bladet är. Det stora, gamla bladet känns på öfre sidan 



1 A. Weiss, die »Pflanzenhaare», Bsrlin 1867. 



a H. Sor.EREDEK. systematische Anatomie» der Dicotvleilonen. Stutt- 

 gart, 1899. 



