THE0R1X, ANMÄRKS OM NÅGRA VÄXTARTERS TRICHOMER. 29 



längd finnas äfven. Dessa liar äro ofta rakt eller snedt ut- 

 stående (fig. 26) eller ock ej sa litet böjda mot växtytan 

 (fig. 28). I denna händelse följa på de 2 korta bascellerna 

 2 längre celler efter h varandra, som äro krökta, ofvanpå 

 hvilka det sitter en rak men snedt utåtriktad cell. Håren på 

 denna plats, hvilka bestå af en rad celler till ett mindre antal. 

 ha, om de äro längre, sin öfversta cell mycket längre än någon 

 annan, ja längre än alla de andra tillsammans, men om håren 

 äro korta (fig. 28), sin toppcell alls ej lang. I allmänhet 

 äro håren rätt breda ända till sin öfre ände och där afrun- 

 dade. Harens synliga cellinnehåll är vanligen slemmigt- 

 grynigt utan (»formförändringar I», fig. 3) eller med vacuoler 

 (fig. 29) eller består af oregelbundna, sleminigt-gryniga strän- 

 gar eller utgöres af en ljusbrytande klump i midten. Hos 

 längre och äldre hår är synligt cellinnehall mindre tydligt 

 eller saknas alldeles. Alkohol åstadkommer dock vanligen i 

 sådant innehåll en fällning, 1 hvilket den äfven gör i flertalet 

 <-eller med ett tydligare synligt innehåll. 



Hären på den återstående delen af den 2:dra vindlingen 

 eller på den, där han ligger inpå den l.sta, äro i allmänhet 

 kortare, än de som finnas på närmast förut skildrade ställe. 

 Hår så långa som 0,2 eller 0, i r> mm. äro på nu afsedda del 

 af 2:dra vindlingen sällsynta. Vanligen ha de där blott en 

 längd af 0,1 — O.os mm. Därstädes förekommande hår stå 

 mer sällan rakt eller snedt utåt (fig. 26.) utan äro allmännare 

 mer krökta (fig. 28) eller till och med sa böjda, att deras 

 yttre del kommer att ligga parallellt med växtytan (fig. 29). 

 Hårets yttre del kan ock få en sådan parallell, men närmare 

 inpå vindlingen belägen ställning, därigenom att 2:dra cellen 

 frän toppen är med sin långsida fäst vid underliggande (fig. 

 39). Det i fig. 32 afbildade håret tycks ha varit ämnadt till 

 att bli rakt men genom något hinder tvungits att vända sin 

 topp ned mot det inrullade bladet. Ifrågavarande ställes hår 

 ha tunna cellväggar och nästan alltid ett synligt cellinnehåll 

 samt ofta ett ymnigt sådant, som är slemmigt-grynigt och 

 vanligen försedt med vacuoler (fig. 29). 



På 3:dje vindlingen finnas än kortare här. De kunna 

 ha en längd af 0,057 mm. men äro ofta blott 0,o:?ö mm. 

 långa. Dessa hårs yttre del är genom böjning en bit från 



1 Löst, af alkohol tiilldt kolhydrat kallar jag för slem och lämnar 



obestämdt, hvad ämne det kemiskt kan vara. 



