32 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 7. N:0 9. 



bildade, förvandlade slemglandeln närmar sig i cellernas ställ- 

 ning håret i fig. 28. öfvergångsbildningen i fig. 37 står ej 

 fjärran från trichomet i fig. 33, och den egendomliga öfver- 

 gångsf ormen i fig 38 påminner om håret i fig. 29. 



Det är i sin ordning att också något tala om slemmet, 

 som aflämnas utanpå vindlingarne. På knoppens yta märks 

 litet eller intet slem. Det som kommit från Schillings slem- 

 hår på l:sta vindlingen har väl förspridts mellan de fuktiga 

 håren utanpå knoppen och tilläfventyrs bidragit till slid- 

 hårens hoplimning. I rummet mellan l:sta och 2:dra vind- 

 lingarne befintligt slem har åtminstone till god del kommit 

 från Schillings slemhår, men om allt har kommit från dem, 

 är väl ovisst, helst som dessa slemhår ej äro många på 2:dra 

 vindlingen. I rummet mellan 2:dra och 3:dje vindlingarne 

 varande slem kan däremot ej ha kommit från Schillings 

 slemhår, ty sådana finnas ej alls på den 3:dje vindlingen. 

 I sistnämnda rum befintligt slem måste då kommit från 

 tillgränsande vindlingars oförändrade ytceller eller från de 

 trichomer, som verkligen finnas på den 3:dje vindlingen. 

 Från de senare härrör detta slem med största sannolik- 

 het. De små slemglandlerna ha i öfversta cellen rätt tjock, 

 yttre vägg och, fast jag med 350 gångers förstoring aldrig 

 sett några hudblåsor i denna vägg, vill jag ej bestrida möj- 

 ligheten, af att sagde vägg kan på något sätt förslemmas. 

 Hvad däremot de böjde, slemförande håren vidkommer, som 

 på 3:dje vindlingen äro ganska många, så ha de särdeles 

 tunna väggar, i hvilka det knappt finns utrymme för ett 

 collagen 1 eller till blåsbildning, och där jag ej heller sett 

 någon tillstymmelse till blåsor. Kommer något slemmigt 

 ämne från dessa hår till rummet utanför 3:dje vindlingen, och 

 det är troligt att så sker, så bör detta ämne molekylvis från 

 cellens inre genomträngt dess vägg. Det är visserligen en 

 vanlig föreställning, att slem, som kommer till växtytan, 

 1 lärrör från cellväggarne. Jag vågar dock påminna,'-' om att 

 slemmet, som på bladtandsglandlerna hos Prunus domestica 



1 Se .1. Hanstein, Ueber die Organe der Harz- und Schleim-Abson- 

 derung in den Laubknospen, Bot. Zeit. 1868. 



3 Här vill jag ock erinra, om ;iit kolleterväggen den yttre såväl som den 

 radiala på insidan at' inre fjäll i knoppen hos Populus i-andicans Ait. för- 

 blir färglös vid inverkan af järnklorid, medan såväl blastokollan utanför 

 densamma som innehållet i cellrummet därinnanför af samma reagens får 

 en mörkt rödviolett färg. (jfr. P. G. E. Thkorin, växtmikrokemiska stu- 

 dier, V. A. öfversikt, Stockholm, 1884). 



