42 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 7. N:0 9. 



Att emellertid trichomerna ini N. 1. mindre knoppar ha 

 något att uträtta, det är väl mer än troligt. Trichomerna 

 på vindlingarne från och med den 2:dra hos 20 mm. långa 

 N. 1. knoppar kunna ej räknas med mindre tal än flere 

 10,000-tal. Det vore orimligt, om naturen skulle framalstra 

 en sådan mängd organ till ingen nytta. Men hvilken nytta 

 dessa trichomer göra, därom kan jag blott uttala en förmo- 

 dan. Det fordras nämligen mer omfattande undersökningar, 

 än de som hittills verkställts, innan man om denna sak kan 

 uttala en bestämd mening. Frågan om den nytta, som tri- 

 chomerna möjligen göra N. i. mindre knoppars vindlingar 

 innanför den l:sta, är dock så intresseväckande, att äfven 

 en förmodan härom kan förtjäna att omnämnas. Jag tror, 

 att man genom granskning af N. 1. bladets byggnad, det 

 utbreddas såväl som det inrullades, möjligen skall kunna få 

 en ledtråd till att finna den riktningslinje, utefter hvilken 

 ett svar står till att hitta på frågan om den nytta, som tri- 

 chomerna på vindlingarne innanför den l:sta samt slemmet 

 mellan dem göra mindre N. 1. knoppar intill 25 mm:s längd. 



N. 1. bladet liknar i hufvudsak till sin inre byggnad 

 bladet hos Nymphaea Marliacii Hort, (se »Anatomie», fig. IIA) 

 men ej i alla detaljer. Bland olikheter vill jag framhålla 

 den, som rör den s. k. svampväfnaden. Denna upptar hos 

 fr. 1. blott Vs af bladets tjocklek men hos N. M. nära 2 /s- 

 De stora luftrum, som hos N. M. förekomma i denna, fann 

 jag ej hos N. 1. Den s. k. svampväfnaden hos N. 1. bladet 

 fann jag alltigenom utgöras af tunnväggiga. nästan kvadrati- 

 ska och öfverallt sammanstötande celler (såsom längst ned 

 till vänster på citerade fig.) med rader af något längre celler, 

 som på vissa afstånd från hvarandra sträckte sig från sube- 

 pidermoidalcellerna vid undre huden upp till palissadväfna- 

 den, såsom jag funnit det på en mängd tvärsnitt, tagna 

 midt pä bladet och vinkelrätt mot dess medelnerv. De tunn- 

 väggiga, kvadratiska cellerna innesluta gröna eller ofärgade 

 gryn i en tunn, slemmig vätska, och alltibland kunde i denna 

 väfnad uppträda små rum. eller kanaler (se till vänster på 

 citerade fig.). Det i en grön, 75—85 mm. lång knopp in- 

 rullade bladet har en mycket mer utbredd och starkare ut- 

 vecklad s. k. svampväfnad, som upptar mer än 1 /s af bladets 

 tjocklek. Äfven hos det inrullade bladet består denna väf- 

 nad af tunnväggiga, kvadratiska, öfverallt sammanstötande 



