THEORIN, ANMÄRKN. OM NÅGRA VÄXTARTERS TRICHOMER. 45 



landväxters knoppar skola befintliga trichomer och deras 

 afsöndringsprodukter vidmakthålla knoppdelarnes turgescens. 

 I vattenväxten N. 1. yngre knoppar torde därvarande, slem- 

 försedda trichomer äfvensom slemmet, som dessa af lämna, 

 skola hindra turgescensen att bli för stark. 



Nymphsea alba (L. p. p.) (fig. 1 och 2). Hos denna växt 

 få vi ej göra bekantskap med flere sorter trichomer än ovan- 

 ligt långa hår från rotstocken kring knopparne 1 och mycket sma 

 samt särdeles låga, slemalstrande hudbildningar, som påminna 

 om glandier, på de inrullade bladens vindlingars utsida samt 

 på insidan af stipelartade slidor kring knopparne. Icke den 

 minsta tillstymmelse till intermidiära trichomer mellan de 

 båda nämnda extrema kunna någonstädes hittas. De långa 

 håren likna motsvarande hos N. 1. men ha andra dimensio- 

 ner, och, som jag ej sett några sådana uppgifvas hos Schil- 

 ling 1. c, skall jag något uppehålla mig vid dem. Dessa 

 20 — 30 mm. långa och än längre hår bestå nedtill (fig. 2) af 

 flere korta celler af 0,05 mm:s bredd med något utbuktad 

 och 0,ooii mm. tjock cellvägg. Cellerna ofvanför dessa korta 

 äro längre och längre, så att midt i håret en cell kan vara 

 0.9 mm. lång och nästan så bred som fotcellerna. Mot hårets 

 öfre ände aftaga cell-längden och cellbredden, hvadan den 

 öfversta, i toppen af trubbade cellen (fig. 1) kan vara blott 

 0,4 mm. lång med 0,oir> mm:s bredd på midten och 0,ooos mm. 

 tjock cellvägg. I de nedre cellerna finns plasmainnehåll men 

 i de öfriga knappt något. Dessa hår utgå alla från rotstoc- 

 ken strax invid späda blad- och blomskafts vidfästning på 

 honom. Håren äro hopfiitade af vatten och bilda liksom en 

 hårslida kring knopparne, hvilken omsluter dem närmast och 

 fullständigt, så länge de äro spädare, samt alstra åt dem ett 

 skydd mot väta och pressning. Vid obetydlig beröring upp- 

 delas hårslidan i tofsar eller enstaka hår. Utanför densamma 

 finns en verklig, från rotstocken utgående slida, en stipular- 

 bildning, som dock vid spädare knoppar är mycket liten och 

 vida kortare än hårslidan, men som vid äldre sådana och 

 inpå utväxta blad- och blomskaft kan nå en längd af 75 mm. 

 På en grof, nära bottenytan belägen och undersökt rot- 

 stocksände fann jag 10 färdigväxta skaft till blad eller blom- 

 mor och 20 knoppar af olika längd. Jag tog för ofullstän- 



1 Med knopp menas här detsamma som hos N. 1. 



