4 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 7. N:0 11. 



I »Plantesamfund» ägnar Warming ett helt kapitel (kap. 

 19 p. 147 — 150) åt »Xerofyt-Karakterer hos Sumpplanter». 

 Dessa förmodade Xerofytkaraktärer utgjordes bland annat af: 



T. lodrätta, trinda blad eller bladlösa, assimilerande 

 stammar, 



t. ex. Junci genuini. • Scirpus lacustris. 



Scirpus palustris. 



II. kantställda blad (profilställning), 

 t. ex. Iris. Acorus. 



Narlhecium. 



III. bladen äro visserligen breda, men doek lodrätta eller 

 upprätta, långa, hela, 



t. ex. Alisma Plantago. Butomus. 



Typha Ranunculus Lingua. 



Sparganium. 



vSom en 4:de grupp kunde räknas: 



Stachys palustris. Naumburgia thyrsiflora. 



Veronica scutellata. Ly thrum Salicaria. 



Ly sim ach ia vulgaris. 



»At her er en Aarsagsforbindelse mellem Vaextpladsen, 

 der i alla Tilfselde er meget vanddrukken, og de naevnte Byg- 

 ningsforhold, der snarest maatte ventes helt forskj ellige for 

 hvad de ere, er aabenbart. Sammenligner man endvidere 

 Arterne af Slsegter, der have baade Sump- og Landplanter, 

 som ikke voxe paa saerlig torre Steder (Mesofyter), vil man 

 ofte finde, at de sidste ere de mest bredbladede, medens man 

 snarere skulde have ventet det modsatte; Epilobium palustre, 

 Lysimachia thyrsiflora ere saaledes vore mest smalbladede 

 Arter af disse to Slsegter og ere begge Kjserplanter, Galium 

 palustre og elongatum ere ligeledes mere smalbladede end de 

 mesofyte Arter, osv.» 



Vid behandlingen af »Rorsumpenes» växtarter anmärker 

 Warming vidare. »Fselles er: det Hoje, Ranke og Ugrenede 

 hos de fremherskende, mest enkimbladede Planter, der give 

 Vegetationen dens Prseg. Sel v hos en Ranunculacé som 

 Ranunculus Lingua gjenfindes det samme Prseg, saa at der i 

 dette Ydre formodentlig udtrykkes en Tilpasning, hvis Natur 

 endnu er uklar.» 1 



En närmare undersökning af örtbladens ontogenetiska 

 utveckling hos Ranunculus Lingua lämnar en god fingervis- 



1 Kurs. af förf. 



