HEINTZE, VÄXTGEOOR. ANTECKN. FRAN TROMSÖ AMT. 5 



ii i 1 1 ^i för tydningen af omnämnda egendomligheter hos sump- 

 växterna. 



I våra svenska florist iska handböcker beskrifvas vanligen 

 rotblad hos Ranunculus flammula — äggrunda till elliptiska. 

 Att äfven Ranunculus Litigua är försedd med liknande bild- 

 ningar, anföres däremot ej. Rotbladen hos den senare arten 

 undgå också lätt uppmärksamheten, utvecklas tidigt på våren 

 nere i vattnet och äro redan i Juni förstörda. De äga ungefär 

 samma form som motsvarande blad hos Rumex aquaticus eller 

 obtusifolius, äro alltså rundadt äggrunda, trubbiga, tydligt 

 skaftade och försedda med hjärtlik bas. Stjälkbladen förete 

 ett helt annat utseende: ända till 30 cm. långa, lancettlika. 

 långspetsade, oskaftade och slidomfattande. 



Nedanstående anteckning afser lefvande exemplar från 

 Stenbäck i Gästrikland (19 ll .'.;07). De nedersta rotbladen 

 höllo mestadels på att öfvergå i förruttnelse. 

 Blad n:r 1. 34 X 27 mm. 

 41 X 37 » 

 58 X 45 » 

 93 X 60 » 

 119 X 28 » 

 127 X 17 » 



Bladskifvan, som hos de nedersta bladen var horizontalt 

 utbredd, riktades hos de följande bladen allt mer uppåt; hos 

 de två öfversta fullständigt upprätt. Samtidigt blefvo skif- 

 vorna längre och smalare samt erhöllo spetsar. Bladbasen 

 öfvergick från hjärtlik till tvär och vidare till afsmalnande, 

 medan de trinda, väl utvecklade skaften försvunno. 



Tydligen står bladskifvans succesiva riktande uppåt och 

 därmed följande af tagande bredd och tilltagande längd i 

 samband med växtens uppträdande i tätt slutna, högvuxna 

 formationer. Den starka beskuggningen och ytterst inskränkta 

 utrymmet o. s. v. åstadkommer stammens och bladens starka 

 sträckning i vertikal riktning och därmed mer eller mindre 

 tydlig exposition åt sidan af de assimilerande organen. 



Det är dessa och liknande egendomligheter hos de for- 

 mationsbildande hydrofyterna och för resten hos alla sociala 

 örtartade växter, som jag kallar »sociala anpassningar». Så- 

 som sådana anpassningar tolkar jag äfven åtskilliga fysiolo- 

 giska egendomligheter, exempelvis stammens starka negativa 

 geotropism hos formationsväxterna, eller med andra ord att 



