12 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 7. ' NIO 11. 



rad. I Karesuandotrakten (Torne Lappmark), som i detta 

 hänseende i någon mån kan jämföras med de inre delarna 

 af Skibottendalen, tinar kälen sällan och på vissa lokaler 

 aldrig upp. 1 



Tallens saknad af hufvudrot i trakter med länge eller 

 ständigt kvarliggande kale lämnar en god fingervisning för 

 tydningen af granens »flackrot». 



Äfven Norman anmärker i sin »Norges arktiske Flora» 

 (38 p. 503), att tallen »i regelen ikke har nogen paelrod, men 

 horizontal liggende rodteige med en lsengde af 15 meter og 

 derover». För så vidt jag har mig bekant, omnämnes detta 

 intressanta förhållande ej af någon annan författare. 



Gran förekommer ej vild i Skibottendalen, men vid Lulle 

 hade man sökt uppdraga granplantor. Detta försök lämnade 

 dock ytterst dåligt resultat. Särskildt äldre plantor sågo 

 sjukliga och dåliga ut. På hela »sängar» voro nästan samt- 

 liga plantor döda eller döende med liksom svedda barr. 

 Fröets härstamning är mig obekant, försöken utfördes emeller- 

 tid i ganska stor utsträckning, så att det erhållna negativa 

 resultatet väl får anses visa, det granen såsom varande ett 

 utpräglad t kontinentalt träd ej uthärdar klimatet i arktiska 

 Norges kusttrakter. 



Björkens dimensioner o. s. v. omnämnas närmare i sam- 

 band med ståndortsanteckningarna. Största diametern vid 

 brösthöjd uppmättes invid Lulle: 2,2 dm. På samma lokal 

 anträffades Alnus incana med intill 3 dm:s diameter och 

 Sorbus aucuparia med intill 0,8 dm:s diameter. Större aspar 

 sågos på flera ställen mellan Lulle och Doggi jokk. Stammen 

 var ganska tjock (c. 2 dm.) med sparsamma grenar i toppen 

 och starkt utbredd krona. Hela utseendet påminde om en 

 skogsfura. 



Endast få lafvar anmärktes å björkstammarna: 

 Parmelia olivacea v. corticola. 

 » saxatilis v. sulcata. 

 » physodes. 

 » hyperopia. 

 A rthon ia punctiformis. 



Vid Skibotten var äfven Alnus incana ofta beklädd med 

 Parmelia olivacea v. corticola. 



1 I lida. Torne Lappmark och mest t ypiskt i Karesuandotrakten saknar 

 tallen konstant hufvudrot. 



