HEINTZE, VÄXTGEOGR. ANTECKN. FRÅN TROMSÖ AMT. 47 



dock i högsta grad sannolik. Att också spridning i motsatt 

 led ägt rum, visar fyndet af Elymus arenarius vid Kumma- 

 vuopio — strax invid Kielijärvi. 



All tall i Torne Lappmark, Skibottendalen och Målselv- 

 distriktet tillhör v. lapponica. Lundström (31) antager, att 

 denna form ursprungligen invandrat till Skandinavien öfver 

 Danmark, och att den vanliga formen, »hufvudarten» Pinus 

 silvestris, »uppkommit ur den nordiska tallformen i den mån 

 klimatet blef mildare och torrare». Däremot håller samma 

 förf. för troligt, att Picea exelsa och dess nordliga form, /. 

 jennica, varit fullt utpräglade raser, innan de hunnit fram 

 till Skandinavien, och att de båda granformerna invandrat 

 till Sverige på olika vägar : norr om Bottenhafvet samt öfver 

 södra Finland och Åland. 



Enligt min åsikt hafva de båda analoga högnordiska tall- 

 och granformerna samma invandringshistoria bakom sig: båda 

 hafva norr om Bottniska viken trängt västerut. Tallen skulle 

 således på tvenne vägar nått fram till vårt land, dock under 

 något olika former. Detta antagande stödes bl. a. däraf, att 

 samma förhållande gäller om åtskilliga andra skandinaviska 

 växtarter, exempelvis: 



Aster Tripolium, och v. ar oticus. 



Armeria elongata och v. sibirica. 



Polemonium coeruleum och *campanidatum. 1 



Veronica serpyllifolia och v. borealis. 



Nymphcea alba och * Candida. 



Ranunculus auricomus och v. Sibiriens. 



Batrachium paucistamineum och v. eradicatum. 



Chrysosplenium alterni folium och v. tetrandrum. 1 



Stellaria crassijolia och v. paludosa. 



Oxytropis campestris och *sordida. 



Montia fontana och Hamprosperma. 



Carex leporina och (v. eller *) festiva. 



Varieteterna och underarterna röja alla genom sin ut- 

 bredning eller förekomstsätt sitt östliga ursprung. 



Polemoiiiuiii coeruleum *canipaiiulutum. Från Karesuando 

 och Enontekis i Torne och Enare Lappmarker gå vintervägar 

 ut till Skibottens marknadsplats. Vid Siilastoba eller rättare 

 ett par mil längre söderut ej långt från Kilpiskoski mötas 



1 Jfr Heintze (19). 



