KEINTZE, VÄXTGEOGR. A.NTECKN". FKAN TROMSÖ \MT. 53 



vägkanter i Kengis och Pajala (Selim Birger); Sattajärvi 

 (Brundin); Kuusijärvi i öfver Torneå socken (Brundln). — 

 Torne Lappmark: Hårdvallar och vägkanter vid Wittangi; 

 hårdvall vid Sappisadsi; sällsynt på vägen mellan Wittangi 

 och Svappavaara; hårdvallar vid Svappavaara; hårdvallar 

 vid Jukkasjärvi, både i byn och vid gårdarna söder om sjön; 

 Luossavaaras sluttningar (M. Sondén); hårdvallar vid Kurra- 

 vaara (R. F. Fristedt och M. Sondén); Nakerijärvis sand- 

 stränder (K. P. Hägerström); mellan fjället >Kolkok» (Kuol- 

 kotjåkko?) och Rautasjärvi på sandkullar (K. P. Häger- 

 ström). — Lule Lappmark: På backarna kring Killingi (N. 

 A. Svensson); flerstädes vid Kaitumjokk ända upp till norska 

 gränsen (N. A. Svensson). 



Från Pajala och Kengis följer C ar ex festiva landsvägen 

 till Wittangi och Svappavaara. Efter den nya vägen från 

 Wittangi till Soppero har växten ej trängt fram längre än 

 till första skjutsstationen, Sappisadsi (Hvilan), där den ännu 

 är mycket sparsam. Nordväst om Svappavaara är C ar ex 

 f estiva känd från Kiruna, Jukkasjärvi och Kurravaara; vidare 

 vid Nakerijärvi och därifrån på sandkullar upp mot Rautas- 

 järvilapparnas sommarvisten. Strax inom norska gränsen 

 och norrut från Kattovuoma växer Carex festiva invid Alte 

 Vand och därifrån längs älfvarna och lappflyttningsvägarna 

 ut till hafvet, på ett par ställen något utom fjordbottnen. 



Carex festiva är liksom leporina, af hvilka den rättast 

 bör anses som varietet eller underart, en låglandsväxt, som 

 dock kan stiga upp i alpina zonen. 



Vid Sappisadsi skjutsstation förekom Carex j estiva mycket 

 sparsamt i en »gammal», starkt gödslad timotejvall tillsam- 

 mans med en del kulturväxter och ruderater, såsom: 



Achillcea millefolium. Carinii Carvi. 



Chrysanthemum Leucanthe- Trifolium pralense. 

 in um. » repens. 



Myosoti* arvensis. Rumex domesticus. 



Veronica longifolia. Ph/eum pratense m. fl. 



Euphrasia tenuis. 



Utan tvifvel införd med hästgödsol. Artens förekomst 

 utmed landsvägarna tyder äfvenledes på spridning med häst- 

 gödsel. Ofvan barrskogsgränsen synes spridningen till väsent- 

 lig del ha verkställts af renen, och med tillhjälp af detta 

 djur har växten troligen nått fram till sina norska växtplatser. 



