SELIM BIRGER, OM HÄRJEDALENS VEGETATION. 



5 



endels kalkhaltiga skiffrar. 1 Denna trakt, liksom de små öar 

 af silurformationen, livilka finnas vid Glöte och på ännu ett 

 par ställen, visar en vegetation lika yppig och artrik, som 

 floran är fattig på porfyren eller dalasandstenen inom Lill- 

 h ärrdals socken. 



Af de lösa jordartsgrupperna äro morängruset, som van- 

 ligen är ganska blockrikt, och torfjorden de viktigaste; här 

 och hvar förekomma rullstensgrus, älf- och mosand samt i 

 fjällen vittringsjord af olika ursprung. 



Efter A. Lindström (31 s. 31) må följande analyser af 

 jordarter från västra Härjedalen (Tännäs s:n) belysa de vikti- 

 gare jordarternas kemiska sammansättning. 



Några jordarters kemiska sammansättning. 



Gödningsförlust (org. iiui- 

 nen ni. ni.) 



Järnoxid och lerjord . . 



Kalk 



Talk 



Fosforsyra 



Natron 



Kali 



1. Prof af matjord från en starkt sluttande, äfven utan gödning rikt 

 gifvande ängsmark vid Bruksvallarna. Jordmånen bildas af jökelgrus och 

 yngre svämbildningar. 



2. Sand från rullstensåsen vid Ljusnan, nära intill Össjöbäcken. 



3. Svämsand (matjord) från öfre Gröndalen i närheten af Össjöbäc- 

 ken från lokal, där Ljusnan ej öfversvämmar vidare, och växtligheten 

 är svag. 



4. Jökelgrus från Bruksvallarna. 



5. Förvittringsgrus från trakten af Norrgrufvan på fjället Grufvålen. 



6. Jökelgrus jämte förvittringsgrus (matjord), från Rossberget nära 

 Ljusnedals bruk. Denna jordman har ärligen under minst 50 år frambragt 

 rika potatisskördar med måttlig gödning hvartannat eller hvart tredje år. 



7 a. Matjord och 7 b. alf af svämsand frän den s. k. Holmen, öster 

 om Ljusnedals bruk. 



8. Svämsand, af Ljusnan uppkastad under föregående år. Profvet 

 taget nära Ljusnedals bruk. 



9. Svämsand frän midten af Mittådalen. Bördig ängsmark. 



1 Jfr. A. E. Torxebohms geologiska öfversiktskarta öfver Sveriges 

 sydligare fjälltrakter i Bihang till K. Sv. Vet.-Akad. Handl Bd 1. N:o 12. 



