SELIM BIRGER, OM HÄRJEDALENS VEGETATION. 41 



ordnad roll, men i växtgeografiskt afseende äro de viktiga, 

 emedan de gifva en fristad åt de kortlifvade våta formatio- 

 nernas sällsyntare växter, på samma sätt, som de öppna 

 grusstränderna åt de torra formationerna». 



Torfmarkerna. I likhet med för skogarna har jag äfven 

 här användt den af Gunnar Andersson och H. Hesselman 

 (29 sid. 65) brukade nomenklaturen och sålunda med myr 

 betecknat de på torfgrund lefvande växtsamhällen, i hvilka 

 i öfvervägande grad ingå starrarter, gräs och andra högre 

 växter, 1 då som mossar betecknats sådana, där Sphagna bilda 

 hufvuddelen af växttäcket. Torfmark är en sammanfattning 

 af dessa båda typer. Gränsen mellan mosse och myr är 

 emellertid ingalunda skarp, och talrika öfvergångstyper finnas 

 inom området. 



Torfmarkernas växtsamhällen äro i stort sedt de samma, 

 som i öfriga delar af Norrland. En stor skillnad ligger dock 

 däri, att Ledum palustre så godt som alldeles saknas inom 

 området. Oxycoccus palustris tyckes på mossarna inom stora 

 delar af Härjedalen vara ersatt af O. microcarpus. Meny- 

 anthus trifoliata, som åtminstone inom norra Norrland är en 

 af de viktigaste arterna på torfmarkerna, blir på dessa ytterst 

 sällan formationsbildande inom Härjedalens barrskogsregion. 



Moss- och myrsamhällena förekomma ofta tillsammans, 

 hvilket framgår af anteckningen nedan, hvilken visar en in- 

 om området mycket utbredd form af torfmarkerna. 



Torfmark i trakten af Lillhärrdal d. 8 /g 1907. 



Torfmarken, som mäter ungefär 100 m. i bredd och ett 

 par hundra i längd är svagt sluttande. På sidorna höjer sig 

 terrängen, och där växer ljungrik tallskog eller mossrik gran- 

 skog. Genom torfmarken flyter en liten rännil med svagt 

 strömmande vatten. Från de högre liggande sidorna af torf- 

 marken utskjuta bandformigt högre partier (jmf. fig. 2 å föl- 

 jande sida). Torfmarken kommer härigenom att bestå af 4 

 ä 5 öfver hvarandra liggande delar. Möjligt är, att denna 

 uppdelning i afsatser är identisk med den, som Gunnar An- 

 dersson och H. Hesselman beskrifvit från Hamra krono- 

 park, (29 sid. 72 och följ. sidor) och hvilken de anse vara ett 

 fenomen, fullständigt analogt med uppkomsten af flytjords- 



1 En del af hvad som efter Hultska nomenklaturen kallas starräng 

 och kärr innefattas sålunda i myr. 



