68 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 7. NIO VS. 



östra delen af sjön Lassen. Vid Sveg antecknades vidare: 

 Baldingera arundinacea beståndsbildande samt följande arter, 

 växande på bottnen midt ute i Ljusnan: Agrostis stolonifera, 

 Caltha palustris 1 och Veronica scuiellata. Nära stranden före- 

 komma Subularia aquatica och Ranunculus flammula ß reptans 

 samt ute i strömfåran Potamogeton graminea. 



En rikare vegetation träffades i Ljusnan vid Aspans by 

 i Ytterhogdals s:n (ungefär 300 m. ö. h.). Strömhastigheten 

 var där ganska ringa; bottnen bestod af sand med någon dy. 

 Besökt d. 18 / 7 1905. 



Vatten öfverståndare : 



Equisetum fluviatile, bildande ett bälte längs stranden. 



Fly t b lads väx t er: 



Batrachium pelt. * suecicum III — IV, beståndsvis; Nuphar 

 luteum III, små bestånd; Sagittaria natans (steril) enst./ Spar- 

 ganium sp. (steril) str. ; Alisma plantago f. lanceolata Hoffm. 

 (steril), enst., bladen flytande på 30 cm. vatten. 



Långstams växter: 



Hippuris vulgaris /. fluviatilis I, beståndsvis; Potamoge- 

 ton O — I, ymnigt formationsbildande. 



Kortstamsväxter: 



Ranunculus flammula ß reptans, ymnigt formationsbildande 

 närmast stranden. 



De långsamt framrinnande mindre älfvarna och åarna äga 

 en rik flora. I ån Blädjan vid Lillhärrdal fanns i strand- 

 kanten ett bälte af Carex aquatilis, C. acuta eller C. ampul- 

 lacea, samt utanför detta en zon af Equisetum fluviatile ß 

 limosum och på ännu djupare vatten här och hvar en zon af 

 Scirpus lacustris. Där ån är bred växa i de två senare 

 zonerna Nuphar pumilum X luteum. I små vikar, eller där 

 äterström finnes, uppträder ofta Potamogeton alpina. Ström- 

 fåran är på flera ställen igenvuxen af Potamogetan natans, 

 P. graminea och. Sparganium sp. (steril). De två första arterna 

 äro hopsnodda till tjocka, parallellt med bottnen flytande 

 strängar. Vanligen genom strömmen ridande på Equisetum- 



1 Caltha palustris uppträder inom Härjedalen i flera från hvarandra 



• Hinn U;i<lcns form, nervatur och tandning vidt skilda former. Då jag 



rtid ij varit i tillfälle att genom odling pröfva, om dessa former 



•nstanta, har här endast afbildats trenne olika bladtyper (jmf. fig. å 



föreg. sida . 



