122 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 7. N:0 13. 



oclopetala, fläckvis, rikl.; Empetrum nigrum, ymn. ; 

 Myrtillus nigra, enst.; Salix herbacea, str. — rikl.; S. 

 reticulata, enst. ; Vaccinium vitis idcea, str. ; 



orter, enst. — str.; Cerastium alpinum, enst.; Pedicularis lap- 

 ponica enst. ; P. cederi, enst. ; Polygonum viviparum, 

 str. ; Saussurea alpina, enst. ; Tkalictrum alpinum, 

 enst.; samt vid stenar och i fördjupningar i marken 

 enstaka tufvor af: Saxi fråga oppositifolia och Silene 

 acaidis. 



Gräs, enst. — str., särskildt där växttäcket är upprifvet af vin- 

 den: Carex rigida, enst. — str.; Fesiuca ovina, enst.; 

 J uncus trifidus, enst. — str.; Luzula spicata, enst.; 



Mossor, str.: Polytrichum juniper 'inum och Tetraplodon bry oides. 



Lafvar, enst. — str. 



Klipporna. Voro fjällmarkens och fjällhedens växtsam- 

 hällen ytterligt artfattiga, så är artrikedomen på klipporna 

 ofta förvånande, och man träffar där, utom en del i fjällen 

 allmänna låglandsarter och fjällväxter, många af de sällsyn- 

 tare fjällväxterna. Dessa lokaler äro ofta alldeles vatten- 

 dränkta eller öfversilade, såsom den å ta fl. 8 återgifna branta 

 hammaren på Hamrafjällets nordöstra sida. På små afsatser, 

 i klippspringor etc. växa här i eller mellan de talrika moss- 

 tufvorna enstaka eller i små bestånd: 



Alchemilla alpina, A. vulgaris, Andromeda hypnoides, An- 

 thoxanthum odorathum, Arabis alpina, Bartsia alpina, Cerastium 

 alpinum, C. trigynum, Draba hirta, Empetrum nigrum, Epilo- 

 bium angustifolium, Euphrasia minima, Gnaphalium supinum, 

 Hypochoiris macidata, Leontodon autumnalis, Melampyrum pra- 

 tense, Myrtillus uliginosa, Oxyria digyna, Pedicularis lapponica, 

 P. oederi, Pinguicula vulgaris, Pkleum alpinum, Polygonum vivi- 

 parum, Ranunculus acris f., Rumex arifolius, Salix reticulata, 

 Saxifraga ccespitosa, S. nivalis, S. stellaris, Taraxacum croceum 

 Dahlst., Veronica alpina, V. saxatilis, Viola biflora, V. palu- 

 stris, Viscaria alpina. 



Torfmarkerna, Tideformationerna och vegetationen kring' bäc- 

 karna öfverensstämma i hufvudsak med dem i regio subal- 

 pina, dock tillkomma i regio alpina flera fjällväxter, särskildt 

 vid bäckarna, och en del af låglandsarterna saknas. 



De öppna vattnen i regio subalpina och alpina sakna 

 vanligen all kärlväxtvegetation. I björkregionen vid Tännån 



