ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 5. N:0 1. 



I. Allmän del. 



De undersökta holmarnas läge. 



Både Callmé och Grevillius lämna ofta mycket knapp- 

 händiga uppgifter, särskildt angående holmarnas storlek. Så 

 godt sig göra låter, har jag sökt fylla dessa luckor och i den 

 speciella delen af denna uppsats lämnat redogörelse för hol- 

 marnas storlek och läge m. m. Anmärkas bör, att å ena 

 sidan delar af några holmar af isgången utätas, hvadan are- 

 alen minskas, medan å andra sidan denna ofta ökas då grus 

 af sättes särskildt på västra sidan. Ett formligt barrierref 

 uppstår understundom af den utsträckning, att Phragmites 

 communis snart nog slår sig ned där. För mycket låga hol- 

 mar, som ursprungligen endast utgjorts af ett ref af kuller- 

 sten, spelar en sådan grusinlagring stor roll, då därigenom 

 deras bebolighet för växter ökas. På angifvet sätt uppstå allt- 

 jämt nya skär, hvarpå det sedan 1892 uppkomna skäret 7' 

 vid Balgbergen lämnar ett exempel. 



En god orientering angående läget af här ifrågavarande 

 holmar och skär lämnar kartan, på h vilken äfven af stånd till 

 kringliggande större land angifvas i meter. Skären kunna 

 indelas i följande grupper. 



A. Skär i närheten af norra fastlandet (belägna högst 600 m. från 

 närmaste fastland). 



a. skär med en gammal och en ny del: Ersön 



b. genom sänkningarna 1882 och 1886 uppkomna skär: 2 skär vid 

 liten, 1 skär vid Lilla Sand och 1 vid Ålhammarsudde. 



B. Skär ej belägna i närheten af större land. 



a. skär med en gammal och en ny de] : Grundholmen. 

 b genom sänkningarna 1882 och 1886 uppkomna skär: Stallgårn, 

 II skär vid Balgbergen. 



C. Skär i närheten af Elvalön. (Un är själf c. 3 km. lång och af- 

 b1 indet till norra fastlandet är 2.2 km.) 



a. skär med en gammal och en ny del. Tjuran. 



I). genom sänkningarna 1882 och 188B uppkomna skär: 1 skär vid 

 Hvalöna västra udde, 1 skär V om Foder ön, 5 skär vid Tjuran. 



