BIRGER, DE NYBILDADE HJÄLMARÖARNAS VEGETATION. 21 



något, som i större omfattning kan hejda och vid respektive 

 holmar kvarhålla vinddriftens innehåll. Indirekt har nog 

 vinden större betydelse därigenom, att en del arters frön och 

 frukter af vinden föras ut öfver Hjälmaren, på ena eller andra 

 sättet inkomma i vattendriften -- vanligen torde de nedslås 

 af regn — och genom denna i sista hand nå holmarna. Härpå 

 tyder att flera vindspridare träffas, växande så, att en sprid- 

 ning med vattnet är sannolik, jfr t. ex. 54 för Eyrilobium 

 angusti folium. 



T hvad mån arter med frön och frukter lämpade för vind- 

 spridning ingå så väl bland samtliga de arter, som 1886 — 1904 

 uppträdt på holmarna, som ock bland de under dessa år mest 

 utbredda 73 arterna, framgår af tabellerna 8 och 9. 



Anpassning för olika spridningssätt hos samtliga 250 

 fanerogamer. 



Köttiga frukter äga 



Flygfrukter ' » 



Frukter med vidfästningshakar äga 

 öfriga arter 



Antal arter 



19 



53 



4 



174 



% af samt- 

 liga arter 



7,6 

 21,2 



1,6 

 69,6 



9. Anpassning för olika spridningssätt hos de 73 vanli- 

 gaste arterna. 



Köttiga frukter äga 



Flygfrukter » 



Frukter med vidfästningshakar äga 

 Öfriga arter 



En art af vindspridning synes böra tillmätas en synner- 

 ligen stor betydelse vid holmarnas kolonisation, nämligen 



1 Hit äro ej räknade 18 arter med mindre väl uttalad flygapparat 

 (t. ex. Fraxinus excelsior, Peucedanum palustre, Ulmus montana, Pinus sit- 

 vestris, P. abies m. fl.), h vilka dock särskildt öfver isen med vinden torde 

 ha kunnat spridas till holmarna. 



