BIRGER, DE NYBILDADE HJÄLMARÖARNAX VEGETATION. 31 



Om arternas spridning. 



Särskildt de iakttagelser, som tvingat mig till öfverty- 

 gelsen, att vattnet vid växternas besittningstagande af hol- 

 marna varit den verksammaste spridningsfaktorn, torde vara 

 egnade att här något mera i detalj omnämnas. 



Sernander ' har ganska ingående behandlat de i driften 

 anträffade vegetativa organens möjlighet att föröka arten å 

 de ställen, där de hamna, hvadan härför må hänvisas till 

 hans arbete. Genom egna experiment har jag däremot sökt 

 något vidga kunskapen om fröns och fruktens betydelse i 

 detta afseende och därvid särskildt riktat uppmärksamheten 

 åt dessas flytförmåga. 



Bidens tripartita. Frukternas långvariga flytförmåga be- 

 tingar tydligen artens stora utbredning. 



Matricaria inodora. Af 100 frukter flyta alla ännu efter 

 30 dygn. 



Tanacetum vidgar e. Talrika groddplantor nära bölj randen 

 t. ex. på Stallgårn (d. 80 /e 04), tyda på en spridning med 

 vattnet. Frukterna sjunka dock inom 2 dygn. 



Senecio viscosus. Denna art var ej känd för Närike, 

 när den 1886 anträffades i fyra exemplar, ett på hvardera af 

 4 af de nya skären. 2 af exemplaren växte sålunda på skären 

 2 och 3 vid Tjuran, 1 på det ungefär 3200 m. V. om dessa 

 liggande skäret vid Hvalöns V. udde, och det 4:de slutligen 

 på det 2000 m. N. om det sistnämnda skäret liggande skäret 

 1 Balgbergen. 6 år senare var arten utdöd på skäret 3 vid 

 Tjuran, men fanns kvar på de tre andra och uppträdde där- 

 jämte på skär 5 Balgbergen och Grundholmen. 12 år senare 

 anträffas Senecio viscosus endast på Grundholmen af de skär 

 där den förut iakttagits, men är allmän på skär 8 Balgbergen 

 och Stallgårn. Därjämte fann jag den på fastlandet vid L. 

 Sand. En blick på kartan visar, hur ytterligt intressant hela 

 artens uppträdande än här, än där på långt från hvarandra 

 liggande holmar är. Då den därtill är ettårig, är det sanno- 



1 R. Sernander. Den skandinaviska vegetationens spridningsbiologi. 

 Upsala 1901. -»- Flytförmågan hos frukter och frön har förut särskildt stu- 

 derats af F. Köuin Ravn (Om Flydeevnen hos Froene af vore Vand og 

 Sumpplanter. Bot. Tidskr. Band 19. (1894)), C. C. Andresen (Om Klit- 

 formationen. Kjobenhavn 1861) och H. B. Guppy. The River Thames as 

 an Agent in Plant Dispersal. Journ. of Linnean Society 29. (1892 — 1893). 



